— 311 — 



den först upptäckta amiden, oxamiden, samt karakteriseras af 

 dess skiljaktighet ifrån det motsvarande, ifrån kristallvatten be- 

 friade, ammoniumoxidsaltet derigenom att 2 atomer vatten ut- 

 gått utur det sednare, hvarefter amiden återstår. Det allmänna 

 schemat för dessa amiders bildning är nemligen 

 1 at. enatomigt vattenhaltig syra + 1 at. ammoniak — 2 at. vatten 

 = den ifrågavarande amiden. 



Emellertid hafva vi uti hydrobenzamiden (= benzhydramiden, 

 isomer med hydrobenzoinamiden = benzoinamiden), furfuramiden, 

 anishydramiden, salicylimiden (spirimid) och azobenzoylen före- 

 ningsarter, för hvilkas bildning vi veta att en helt annan sche- 

 matisering ligger till grund. Dessa äro icke heller, hvarken till 

 följe af deras bildningssätt" eller på grund af deras kemiska för- 

 hållanden, att hänföra till amider, i samma bemärkelse som 

 oxamid, lactamid m. fl. Det schema, enligt hvilket alla dessa 

 kunna anses vara bildade är nemligen 

 3 at. utaf en icke surt reagerande syrehaltig kropp + 2 at. 



ammoniak — 6 at. vatten = den nybildade och oegentligt 



såkallade amiden (imiden). 



T. ex. 



3(C ,4 H 6 2 ) + 2NH'— 6H = C 42 H ,8 N 2 . 



bittermandelolja. hydrobenzamid. 



3(C ,4 H 8 2 ) + 2NH 3 — 6H = C 42 H ,5 H 2 . 



azobenzoyl. 



3(C ,0 H 4 O 4 ) + 2NH 3 — 60 = C 30 H ,2 N 2 O 9 . 

 furfurol. furfuramid. 



3(C ,6 H 8 4 )+2NH S — 6H = C 48 H 24 W. 



anisylväte. anshydratnid- 



3(C ,4 H 6 4 ) + 2NH 3 — 6H = C 42 H ,8 *J 2 6 . 

 salicylväte = spirsyrlighet. salicylimid. 



Skilnaden emellan dessa båda amidgrupper är, såsom vi se, 



icke blott den, att, uti den förra, inverkar I at. syrehaltig kropp 



på I at. ammoniak, hvaremot, uti den sednare, 3 at. syrehaltig 



kropp inverkar på 2 at. ammoniak, utan äfven den, att 2 at. 



vatten frigöres vid bildandet af förra gruppens amider, under 



det att 6 at. vatten genereras vid bildandet af den andra grup- 



