følgende Punkt. blev bestemt i Forhold til det Foregaaende ved 

 Middeltallet af mindst tre samstemmende Nivellementer, der ikke 

 maatte afvige mere end 0,02 Fod fra hinanden indbyrdes. Efter 

 paa denne Maade at have bestemt Høideforskjellen 



a, imellem Nulpunktet og den første Nivellementsplade 

 a 2 — den første og den anden 

 a 3 — den anden og den tredie — 



a 4 _ den tredie og den fjerde — 



o. s. v. 

 kunde Høiden h r over Nulpunktet (dagligt Vande) let lindes for 

 et hvilketsomhelst af de 131 faste Nivellementspunkter — i 

 Almindelighed for det r le Punkt — ved Addition af de enkelte 

 Høidedifferentser, idet disse betragtedes som positive eller nega- 

 tive eftersom Høiden af det følgende Punkt var større eller 

 mindre end Høiden af det Foregaaende. 



Jeg bestemte altsaa Høiden h r for det r le Punkt ifølge 



Formlen 



h r ==«! -f- a a + « 3 + • ■ • <*r, (1) 



og den sandsynlige Feil f r ved denne Bestemmelse vilde jeg i 

 Henhold til den almindelige Theori have kunnet beregne ved 

 Hjælp af Formlen 



f r = Vu] + U\ + U\ + • • • Ur , (2) 



hvor u 1 u^ u a . . . u r betegner de sandsynlige Feil , som hefte 

 ved Størrelserne a l a Q a a <. . . a r . 



Til Bestemmelsen af den Feil u, som maa antages at hefte 

 ved Høideangivelsen for et følgende Punkt imod det Fore- 

 gaaende, kunde jeg have benyttet den bekjendte Formel: 



u = 0,6745 . V(a — o J* + (a — a 2 ) 2 + . . . (a— « P ) a , , . (3) 

 hvor a betegner Middeltallet af alle de p enkelte Høidebestem- 

 melser, hvis Værdier antages at være a, ix t .. . . a p . 



Jeg kan imidlertid ikke undlade at bemærke, at det stedse 

 har forekommet mig, at den almindelige Theori af de sand- 

 synlige Feil, hvorefter ovenstaaende Formler ere fundne, lider 

 af nogen Uklarhed, idet den for det første er bygget paa den 



