80 



est la moindre«. Denne, som han betragter som »la vraie dé- 

 pense de la nature« , bestemmer han ved Productet af Hastig- 

 heden og det gjennemløbne Rum, og kommer saaledes til den 

 siden saa bekjendte mechaniske Sætning. Man seer ikke strax, 

 hvad der hos Maupertuis har foranlediget denne Vending; men 

 lægger man Mærke til, at den nys anførte Regning aldeles ikke 

 indeholder nogensomhelst nødvendig Forudsætning om Beskaf- 

 fenheden af de to Størrelser /* og h, saa bliver det iøinefal- 

 dende, at man kan give dem en vilkaarlig Betydning, t. Ex. lade 

 dem staae i omvendt istedetfor i direct Forhold som Hastighe- 

 derne; og Resultatet bliver da ganske simpelt det Newtonske, 

 medens Regningen iøvrigt bliver den samme. Har denne Be- 

 mærkning været det Ledende for Maupertuis, saa er han ved 

 dette lille Kunstgreb, uden selv at vide det, kommen til al 

 danne en mechanisk Sætning, der netop ikke lader sig anvende 

 saaledes som han har troet, men hvis rette Betydning og An- 

 vendelse kommer til at vise sig under en følgende Udvikling af 

 Mathematiken, sandsynlig foranlediget just ved den rigtige Sæt- 

 ning af Fermat, der stod ham iveien. Thi den Afhandling af 

 Joh. Bernoulli (opp. I, pag. 187 f.), hvori han selv giver Løsnin- 

 gen af Opgaven om Linea brachystochrona, som han havde 

 fremsat, saavelsom Udtrykkene i den første Indbydelse (opp. I, 

 pag. l(Jl), lader med megen Rimelighed formode, at netop Fer- 

 mats Beviis for Brydningslovene har givet ham Ideen til denne 

 Opgave*). Det er noksom bekjendt, at denne Udfordring af 

 Joh. Bernoulli gav hans Broder Jacob Bernoulli Anledning til at 

 gaae et stort Skridt videre, idet han opstillede det isoperime- 

 triske Problem, hvis almindelige Losning han selv angav i den 

 berømte Afhandling »Analysis magni problematis isoperimetrici« 



Han kan her tillige bemanke , at Fermut, hvem Lagrange (isme lceon 

 sur le calc. des fct.) anseer som Differentialregningens første Opfinder, 

 tildeels har faaet Ideen (il sine Methoder fra den Strid, han angaaende 

 den her omtalte Gjenstand havde med Descartes. (See den uedenanførte 

 Al'h. af Laplace S. 310). 



