131 



Johannes, Evangeliet derimod at hidrøre fra en anden og sil- 

 digere Forfatter i den efterapostoliske Tid. Skulde det nu vir- 

 kelig forholde sig saaledes med den ommeldte Forskjellighed, 

 som det ovenfor er angivet, vilde den Baurske Anskuelse unæg- 

 telig have en betydelig Autoritet for sig i de udvortes kirkelige 

 Vidnesbyrd for Apokalypsen, som i Alder og Bestemthed over- 

 gaae dem, hvilke vi besidde for det fjerde Evangelium indtil 

 Slutningen af det 2det christelige Aarhundrede. Man maa imid- 

 lertid tilstaae — hvad vi senere ville faae Ledighed til nærmere 

 at begrunde — at, hvilke Tvivlsgrunde der end kunne gjøres 

 gjældende mod Ægtheden af Johannesevangeliet, ville Vanske- 

 lighederne ved at forkaste dette Evangeliums johanneiske Op- 

 rindelse være endnu større; hvorimod den Lighed, der trods 

 de paaberaabte Forskjelligheder mellem Apokalypsen og Evan- 

 geliet alligevel anerkjendes at finde Sted mellem begge, forøger 

 Sandsynligheden af, at hine Forskjelligheder beroe paa~ andre 

 Aarsager end paa Manglen af Forfatterens Identitet. Netop den 

 Baurske Skole har forresten — efter de utallige Forhandlinger 

 og Udviklinger af Forholdet mellem de omtalte Skrifter — selv 

 vakt fornyet Opmærksomhed paa hiin Lighed ved Siden af For- 

 skelligheden. — I Hovedsagen er Forholdet mellem Evangeliet 

 og Apokalypsen bestemt af Baur og hans Disciple paa samme 

 Maade som hos de Kritikere, der med Fastholdelsen af Evange- 

 liets johanneiske Authentie frakjende Apokalypsen denne: at der 

 nemlig i det sidstnævnte Skrift hersker en lavere, i det først- 

 nævnte en høiere, renere Opfattelse af Christendommen. Me- 

 dens det imidlertid ikke var »de negative og skeptiske« Kritikere 

 magtpaaliggende at udvikle denne Afstand videre, end at Apo- 

 kalypsen fra Indholdets Side, skjøndt det i og for sig ikke 

 gjorde Bogen uværdig til kanonisk Anseelse, viste sig at staae 

 paa et mere uudviklet christeligt Standpunkt end Evangeliet med 

 det dertil hørende Brev, laae det derimod i de Baurske Theo- 

 logers Interesse, der selv tillagde deres Kritik Navn af »positiv«, 

 at fremstille Forskjelligheden i det Lys, hvorved deres Total- 



