198 



tra 79 ), som ogsaa træffes paa en Mynt fra Argos paa Peloponnes. 

 Den asiatiske Forestilling om den øverste Gud som et tredobbelt 

 Væsen var bleven forplantet til de græske Lande og overført 

 paa Zens, dog tilpasset til de græske Forestillinger om denne. 

 Der var saaledes paa Borgen i Argos et gammelt udskaaret 

 Billede af Zens, som havde 3 Øine, det ene midt i Panden, 

 ved hvilke Pausanias 80 ) antager, at Herredømmet i det Høie, i 

 Havet og i Underverdenen var antydet ; det er formodentlig 

 denne Zens, som er betegnet ved det nævnte Symbol paa Myn- 

 ter fra Argos. I Korinth stod der i det Frie 3 Billedstøtter 

 af Zeus ved Siden af hverandre, af hvilke den første intet Navn 

 havde, den anden kaldtes Hypsistos, den tredie Chtonios 81 ); 

 dette, at den første var navnløs, fører Tanken til de asiatiske 

 Religionsideer om en fra Verden tilbagetrukken Guddom adskilt 

 fra to sig aabenbarende og over det Skabte herskende Guder 

 (s. ovenfor Anm. 56 om Millir). Der gives græske Vasebilleder 

 med herhenhørende Fremstillinger. 82 ) Betragtes de forelig- 

 gende Mynter, viser Indholdet paa flere af dem hen til Zeus. 



har Gorgonehovedet i Midten af de 3 Becn, er at forklare saaledes; men 

 Triskele paa Mynterne fra Lilleasien maa snarere antages at være Sym- 

 bolet paa den overste Guddom, Zeus-Baal, især som Solguddom. Det 

 findes nemlig anbragt paa en phænicisk Votivsteen som Baals Emblem, 

 og den Skive eller Kugle, der ofte findes i Midten af samme, er Solens, 

 ikke Maanena Tegn. Det har formodentlig for de mellem Lycicn og 

 Cilicien liggende Lande, Pamphylien, Pisidien og Isaurien, paa hvis Myn- 

 ter det alene findes brugt, været det Symbol, der svarede til de tvende 

 saakaldte Triquetra, der vare ejendommelige for Nabolandene. 



79 ) At dette Tegn, som alene forefindes paa de græske Mynter, der prægedes 

 af Fyrsterne i Olba, var et Emblem paa den tredobbelte Zeus(-Baal), kan 

 sluttes deraf, at Zeus i Olba havde et gammelt og berømt Tempel, hvis 

 Ypperstepræst tillige var Landets Begent. 



80 ) Paus. II, 24, 5. 



81 ) Paus. II, 2, 7. 



82 ) Angaaende Treheden i Zeus's Guddom tilligemed de til samme sigtende 

 Fremstillinger og Steder hos de gamle Forfattere, see Greuzers Symbolik 

 II S. 484-88, Panofka, Paucker og Curtius i Gerhards Archaol. Zeitung 

 1843 S. 54-55; 1851 S. 309-1 1 , 377 og 3S0 ; 1852 S. 508-9; 1855 

 S. 10-12. 





