•241 



meget mere er nødvendigt stærkt at fremhæve, som der netop 

 med Hensyn til dette Punkt hersker en ikke ringe Usikkerhed 

 hos Geodæterne. Det er nemlig ingenlunde sjeldent i geodæ- 

 tiske Arbeider at finde otteziffrede , eller vel endog tleerzilYrede 

 Logarithmer anvendte, og selv Forfattere som Bessel have brugt 

 en saadan Fremgangsmaade, som det blandt andet kan sees 

 af det berømte Værk »Die Gradmessung in Ostpreussen«, hvor 

 samtlige Triangler ere beregnede med otteziffrede Logarithmer, 

 tagne ud af tiziffrede Tavler. 



Det staaer endnu tilbage at undersøge hvilke Størrelser der 

 kunne bortkastes ved Problemets mathematiske Behandling, og 

 det bliver derfor nødvendigt noget nærmere at betragte Størrel- 

 sernes Henførelse til forskjellige Ordener og disses omtrentlige 

 Bestemmelse. Da Triangelsidernes Længde næsten stedse vil 

 ligge mellem 100000 og 200000 Fod, og som oftest langt nær- 

 mere ved den første end ved den sidste af disse Grændser, saa 

 vil en Sides Forhold til en af Klodens Axer, eller til en anden 

 Linie af samme Klasse, gjennemsnitsviis kunne anslaaes til T £ B 

 elier T £ , altsaa netop til samme Størrelse som Qvadratet af 

 Klodens Excentricitet. Men uagtet man saaledes vel med nogen 

 Ilet kunde betragte T ^ c som det almindelige Maal for en Stør- 

 relse af 1ste Orden, saa foretrække vi dog til ydermere Sikker- 

 hed at sætte dette endeel større, eller = T J n , hvorved da op- 

 naaes, at Værdien kun i ganske enkelte Tilfælde, og da neppe 

 betydeligt, vil kunne overskrides. Størrelser af 2den, 3die, eller 



n le Orden blive som Følge heraf angivne ved: ( jqq] i ( joo) 



eller (JL) , ligesom Forholdet mellem en Størrelse af n te og 



en Størrelse af 1ste Orden almindeligt vil være udtrykt ved 



(-— ) . Ligeoverfor Sidelængder, eller for Brede- og Længde- 

 Vi 00/ 



Differentser, der alle ere af 1ste Orden, maae derfor Størrelser 



