stor Frihed, og ved Overførelsen i Stenen indførte man den for 

 Steenloftet eiendommelige Casettering, hvorved der undertiden 

 fremkom meget sammensatte Former, hvor de forskjellige Flader 

 og Profiler, der ligge den ene indenfor den anden, ogsaa ud- 

 mærkedes hver ved sin Farve, som i det indre Kammer i den 

 nysnævnte Grav, og i den af Francois opdagede (smstds. Tav. 

 XIV). I Gravene ved Cære og Vulci finde vi derimod en aldeles 

 tro Gjengivelse af Træloftet med dets Bjælker, Lægter og de 

 {firkantede paa skraas afstregede Brætter, som have fuldendt 

 Beklædningen, s. Gravene fra Vulci i Mon. d. Inst. I, Tav. XLI, 

 og den ndf. afhildede Grav. Ved Cære og Vulci findes ogsaa 

 undertiden, i Forværelser, den bekjendte sol- eller vifte-formede 

 Loftsdecoration, idet Loftet er en lav Hvælving, hvis øverste Deel 

 dannes af en rund eller halvrund Plade, hvorfra Lægterne sprede 

 sig straaleformig til Siderne, en Construction, der sikkert først 

 er opfundet til en rund eller halvrund Sal, men her ogsaa over- 

 ført paa {firkantede (s. Mon. d. Inst. I, XLI og II, XIX). 



Endelig har man ved Tarqvinii, hvor Lofterne i Begelen 

 ikke ere saaledes udskaarne, i den saakaldte Grotta intagliata eller 

 Mercareccia (s. Gailhabaud , Monumens de l'Architecture Vol. I) 

 fundet en nøiagtig Afbildning af Bjælkelagene i et Atrium dis- 

 pluriatum med dets 4 udadtil nedskraanende Sider og Aabningen 

 i Midten, hvorfra der gaaer en Schacht op til Jorden ovenover. 



Hvad dernæst Søilerne angaaer, har man vel intet Sted 

 gjenfundet nøiagtig det af Vitruv beskrevne Mønster; men man 

 har dog, navnlig paa Cucumella ved Vulci, fundet Kapitæler, 

 der danne en Afart af det doriske, og Baser, bestaaende af en 

 Pude og en rund Plinth (s. Mon. d. Inst. I, Tav. XLI, Kugler 

 Gesch. d. Baukunst I, S. 159). Allerede Forskjellen imellem 

 de fundne Exempler forbyder os imidlertid at betragte noget af 

 af dem som Normalform. Den etruskiske Bygningskonst var 

 vistnok aldrig saa regelbunden som Grækernes. Betragte vi en 

 græsk Bygning fra Konstens bedste Tid , forekommer det os, 

 som om Alt er fremgaaet af en indre Nødvendighed. Den 



