10 



paa deres Baser. Ogsaa ned i Gravkamrene har Ødelæggelsen 

 trængt sig. Man lod dem staae aabne for Vind og Veir. Stærke 

 Regnskyl fyldte dem med Vand og Jord. Tamme og vilde Dyr 

 toge dem i Besiddelse hver efter sin Tour. Saaledes ere flere 

 af de tidligere bekjendte Grave ikke til at finde; til andre, som 

 den berømte Grav med de 2 Stole, maa man bane sig Veien 

 ved at krybe ned igjennem et lille Hul. Men i den senere Tid 

 har man værnet bedre om de Grave, man har fundet. Naar de 

 syntes at fortjene det, har man sat en Dør med Laas for dem, 

 og Ingen har Nøglen, uden Tobakshandleren i Cervetri, Stedets 

 reglementerede Cicerone. Dette gjælder først om de 4 Grave, 

 Campana aabnede i 1846, og som Dennis beskriver Pag. 35 ff, 

 Grotta de' Tarquinj, Gr. del Triclinio, Gr. de' Sarcofagi og Gr. 

 deir Alcova. Om den sidste bemærker den engelske Forfatter 

 med Rette, at den er særdeles interessant i architektonisk Hen- 

 seende, men da han ingen Tegninger giver af den, ville vi 

 her paa PI. 1 meddele en Skidse af Planen. Det er en rum- 

 melig fiirkantet Sal, hvis Loft støttes af 2 fiirkantede Piller, 

 riflede som ioniske Pilastre, med en høi Basis og et eiendom- 

 meligt indhulet Kapitæl. Paa PI. 1 findes en nøiagtig Aftegning 

 af en saadan Pille. Fra Midten af Graven , der ligger dybest, 

 føre 2 Trin op til de brede Steenbænke paa høire og venstre 

 Side, hvor Ligene have ligget, ikke som i de fleste Tilfælde 

 langs med Gravkammerets Væg, men lodret for Væggen med 

 Benene ind imod den. Svage Fordybninger i Stenen vise Leierne ; 

 hvert Leie er bestemt til to Personer. Langs med Bagvæggen 

 antager Steenbænken en anden Charakteer. Her var den for- 

 nemste Plads; her skulde man ikke spare paa Rummet, men 

 frembringe en rig architektonisk Anordning. Her findes 3 dob- 

 belte Leier langs med Væggen. Det midterste er en pragtfuld 

 udskaaret Seng med Puder i. Denne adskilles fra de 2 andre 

 ved 2 fremspringende Mure , der afsluttes af en Ante, hvis Ka- 

 pitæl minder om dorisk, ligesom Riflingen om ionisk Architeklur. 

 Fra disse Anter udgaac atter Mure imod hinanden, saaledes at 



