11 



der dannes en egen Celle eller ligesom en Alcove omkring 

 den fornemste Ligseng, hvoraf man har taget Anledning til at 

 kalde Graven Grotta dell' Alcova. 



Men foruden disse 4 Grave var jeg ogsaa saa heldig paa 

 samme Sted at see tvende høist interessante Grave, over hvilke 

 man ligeledes havde holdt Hævd. Efter Førerens Sigende vare 

 de aabnede det foregaaende Aar, altsaa 1857 eller i alt Fald 

 1856, og hvis jeg ikke feiler, af den eneste velhavende Mand 

 der paa Stedet, en Landhandler ved Navn Calabrese. 



Den første af dem, som jeg vil kalde Graven med de elleve- 

 kantede Piller, og hvoraf PI. 2 giver en Grundtegning og et 

 Gjennemsnit, har i sin Anordning en vis Lighed- med den nys- 

 omtalte Grav; men den er ikke saa stor og anselig. Forhallen, 

 hvis Loft rigtignok ogsaa støttes af 2 Piller , er meget mindre, 

 og har kun en almindelig Steenbænk langs med Væggen, hvor- 

 paa enkelte Lig kunne ligge; ingen indskaarne Fordybninger 

 angive Ligenes Pladser. I Baggrunden have vi ikke som hist 

 en prægtig Alcove med Rum ved Siderne, men 3 almindelige 

 Gravkammere, saa at man ved Indtrædelsen i Graven seer 3 

 Dørre, af hvilke den midterste er den høieste og bredeste, og 

 2 smaa Vinduer imellem dem. Om det midterste Gravkammer kan 

 jeg Intet melde, da det var aldeles fuldt af Jord. De to yderste 

 vare eens. I hver af dem var der 2 Ligbænke, den ene med 

 en halvrund Udskjæring ved Hovedet, den anden med opret- 

 staaende Gavle for Enderne , som ovfr. omtalt. Imellem disse, 

 inderst, 2 Trin, hvor der formodentlig har staaet Leer- og 

 Broncekar af forskjellig Art. Men det Mærkeligste ved Graven 

 er Pillerne i Forhallen, som ogsaa ere aftegnede paa PI. 2. 

 Disse ere nemlig mangekantede, og have 11 ligestore Sider, et 

 Antal, som unægtelig opvækker Forbavselse , men som naturlig- 

 vis ikke bar nogen særlig Betydning. Det er udsprunget af et 

 ejendommeligt Lune, en egen Lyst til det Nye og Usædvanlige. 

 Kapitælerne ere Hirkantede, men ogsaa eiendommelig dannede. 

 Det synes som om Konstneren er gaaet ud fra det korinthiske 



? 



