77 



viisningen paa den Tid har været lille, og at Naalen endnu ikke 

 havde overskredet Meridianen. 



1672. 



Den nærmest følgende Observation findes i Thorn. Bartholins 

 Acta Mediea (i I Bind), hvor der anføres, at Erasm. Bartholin 

 og den berømte franske Astronom Picard (som dengang var 

 paa Reisen til Øen Hveen) i en Have her ved Byen ved et af 

 Picard medbragt Instrument befandt Naalen at vise 3° 35' Vest. 

 Mærkeligt nok er det imidlertid, at Picard selv, da han nogen 

 Tid efter med samme Instrument bestemte Misviisningen paa 

 Hveen, fandt Deklinationen rigtignok ligeledes vestlig, men netop 

 een Grad mindre, end den ovenfor er ansat. Denne uheldige 

 Omstændighed gjør baade den Kjøbenhavnske og den kort efter 

 paa Hveen tagne Observation noget mistænkelige. 



Fra nu af blive Observationerne talrigere og falde paa den 

 naturligste Maade i fire forskjellige Perioder. 



Lous' Tid, 1765—1784. 



Af daværende Professor i Mathematiken og Navigations- 

 direkteur Lous, Selskabets Medlem, findes der i Skrifterne, Nye 

 Samling, tredie Deel, en Afhandling fra 1788 »om Misviisningens 

 her i Kjøbenhavn befundne Forandring i de sidst forløbne halv- 

 tredssindstyve Aar». Deri meddeler Forfatteren ikke blot hans 

 egne tyveaarige Observationer, men ogsaa nogle herhenhørende 

 Optegnelser, som hans Fader i Aaret 1730 havde foretaget paa 

 Søakademiet. Lous' Observationer ere for det Meste anstillede 

 i Marken og de maae, hvad ogsaa Bearbejdelsen bekræfter, vist- 

 nok ansees for nogenlunde paalidelige. 



Thomas Bugges Tid, 1784—1805. 



Umiddelbart til Lous' Observationsrække slutte sig de mange- 

 aarige Deklinations -Iagttagelser, som Selskabets forhenværende 

 Sekretær, Thomas Bugge, med flere forskelligartede Instru- 



