100 



fleste Flintsager ere fuldkommen uslebne og have dog aabenbart r 

 efter deres store Mængde at dømme, været brugte som de ere. 

 Det er en reen Undtagelse at finde slebne og smukt polerede 

 Steensager i Østersdyngerne selv. Høist sjeldent er det ogsaa, 

 i disse at træffe Steenhamre og andre mere udviklede Steen- 

 sager. Navnlig hverken de ziirligt formede Hamre, der sædvan- 

 lig henføres til Broncealderens Begyndelse, eller Flintdolkene 

 med indhuggede Ornamenter paa Haandtagene, som betegne 

 Flintfabrikationens Høidepunkt, vides hidtil at være opdagede i 

 Østersdyngerne.*) 



Omvendt derimod i Steendysserne og Jættestuerne træffes 

 gjennemgaaende meget smukt formede, forarbeidede og slebne 

 Flintsager, desuden ziirlige Steenhamre, Ravsmykker og Leer- 

 kar, af hvilke flere have ret smagfulde Former og Ornamenter.**) 

 Det er mig fuldkommen ubekjendt, at der nogensinde i en Steen- 

 dysse eller Jættestue i det nuværende Danmark er opdaget saa 

 danne ejendommelige raae Flintkiler, som de, der i saa stort, 

 ja i fuldkommen overveiende Antal forekomme i Østersdyngerne.. 

 En ganske sjelden Gang ere overordentlig raae Kiler og andre 

 Flintstykker i Steenalderens Gravhøie trufne løst liggende i Jord- 

 fylden uden at henhøre til nogen Grav, hvilket med Grund lader 

 formode, at de oprindelig have ligget i den Jordmasse, hvoraf 

 Høiene ere blevne sammenkastede. Ikkun i Skaane, i Nærheden 

 af Christianstad, er der i formeentlige Rester af en Jættestue eller 

 Steendysse ved Menneske- og Dyrebeen og ved Kogekar af Leer 

 fundet et Par af de nysnævnte charakteristiske Kiler eller Øxer.***) 

 Men deels er dette Fund af noget uvis Beskaffenhed, og deels, 

 selv om der paa Stedet virkelig havde været en Steenalders Grav, 

 vilde det, som noget ganske Enestaaende i sin Art, ikke be- 





") »Nordiske Oldsager« Nr. 103—108 og 52. 



') »Nordiske Oldsager. Nr. 94—102. 



') N. G. Bruzelius: Svenska Fomlemningar, Forstå Hiiftet, Skåne. Lund. 

 1853. 8. Sid. 29—30. 



