127 



paavirket af historiske Fordomme og hvor desuden den bibelske 

 Tidsregning og hele den bibelske Fremstilling af Menneskets 

 Skabelse tæller saa mange strengt orthodoxe Forsvarere. Ved 

 et Møde for et Par Maaneder siden (i September) i Aberdeen 

 af »the British Association« gav vel den berømte Geolog Sir 

 Charles Lyell en høist interessant Fremstilling af hele Spørgs- 

 maalet, hvori han meddeelte, at han selv ved Amiens og Abbe- 

 ville havde havt Leilighed til at overbevise sig om Flintredska- 

 bers Forekomst under de svære, uforstyrrede Gruuslag, og at 

 han i det Hele, efter de for Dagen bragte Fund baade der og 

 andre Steder, ikke kunde andet, end erkjende, at Sandsynligheden 

 talte meget stærkt for, at Menneskeslægten maatte have en over- 

 ordentlig høi Ælde. Men ikke destomindre have flere Old- og 

 Naturforskere i England saavel før som efter Mødet i Aberdeen 

 fremsat mange Tvivl deels, skjøndt mindre, hentede fra Hulernes 

 og Gruuslagenes Beskaffenhed, deels, og fornemmelig, hentede 

 fra de formeentlige Flintredskabers særegne raae, uslebne For- 

 mer. Netop af Forskjellen mellem disse og de ellers bekjendte 

 Sager fra Steenalderen have nemlig Tb. Wright, Richard Gull og 

 Dr. Ogden uddraget den Slutning, at de saakaldte Flintredskaber 

 fra Hulerne og Gruuslagene maatte simpelthen være Naturfrem- 

 bringelser, dannede enten ved Gnidninger i stærke Bølgestrøm- 

 ninger under Gruuslagenes Sammenskylning eller ogsaa ved 

 ukjendte chemiske Virkninger. For denne Anskuelse om Flint- 

 sagernes naturlige Oprindelse have de endvidere troet at finde 

 en Bestyrkelse deri, at de formeentlige Flintredskaber ere fundne 

 i saa stor Mængde, over tusinde Stykker i de sidste ti Aar alene i 

 Sommcflodens Dalstrøg i Frankrige; thi hvorledes vilde man ellers 

 kunne forklare, at saa mange Flintredskaber skulde forekomme 

 paa saa kort en Strækning? 



Jeg vil ikke videre berøre, at de omtvistede Flintsager fra 

 Gruuslagene i Frankrige, hvoraf nogle opbevares i vort Museum 

 og hvoraf jeg har seet en storMamgde hos [toucher de Perthes 



9* 



