141 



Mødet den 2 dcn December. 



Hr. Professor F. Schiern meddeelte følgende: »Bemærkninger an- 

 gaaende de af Kong Sigurd Jordsalafarer paa Sophiekirken i Kon- 

 stantinopel opsatte Dragefigurer«. 



De Bemærkninger, som jeg her skal have den Ære at med- 

 dele Selskabet, bestaae væsenlig i en Sammenstilling af nogle af 

 Belgiens og nogle af Nordens historiske Traditioner. Det for- 

 holder sig nemlig hermed saaledes, at medens hine Belgiens 

 historiske Traditioner hidtil ere blevne oversete af Nordens 

 Lærde, ere omvendt de af vore nordiske Traditioner, der her 

 skulle berøres, indtil denne Dag blevne aldeles ubekjendte for 

 Forskerne i Belgien. 



Jeg skal begynde med den belgiske Histories Traditioner, 

 og jeg skal da forst i nogle Øieblikke henlede Opmærksomheden 

 til Byen Gent i Flandren. 



Gent, der, ved Siden af Jernbanenættet, har en dobbelt 

 Forbindelse med Havet, over Ostende og Terneuzen, og saa- 

 ledes i Aaret 1858 saa sin Havn besøgt af 336 Skibe — deriblandt 

 14 danske — , hører endnu ved sin Handel, som ved sin Indu- 

 stri til Belgiens betydeligste Stæder; den sidste Folketælling an- 

 giver et Antal af omtrent 110,000 Indbyggere. Gaaer man imid- 

 lertid tilbage i Tiden, viser Gent sig forholdsviis langt større. 

 Da den danske Konge, hvorom Selskabet i sit sidste Mode borte 

 et Foredrag, i sin Landflygtighed levede i Nederlandene, da 

 hans Svoger, Keiser Carl V blev født i Gent, og hans Hu- 

 stru, Dronning Isabella der blev begravet, da stod Gent saa 

 liiiit, at Carl V med et bekjendt Ordspil kunde sige til sin 



11 



