146 



Modstander, Kong Frants I af Frankrige: »Je mettrai tout 

 volre Paris dans mon gant (Gand)«. Kommer man tilbage 

 til Middelalderen, vise sig Borgerne, eller som de kaldtes: »Her- 

 rerne af Gent« endnu ma;gtigere; i Begyndelsen af det femtende 

 Aarhundrede talte Vævernes Corporation alene 40,000 Medlemmer, 

 ved Aaret 1400 paastaaer man endog, at Gent kunde stille 80,000 

 vaabendygtige Mænd i Marken, og som et blivende Vidnesbyrd 

 om denne Byens Fortids Styrke har den endnu sit kæmpemæs- 

 sige Frihedstaarn eller det saakaldte Beffroi. 



Med Navnet beffroi betegnede man i Middelalderens belgiske og 

 nordfranske Stæder det Taarn, hvori man satte Stormklokken, cam- 

 pana banalis, de bandocke, la ban-cloche, der skulde sammenkalde 

 Communens Borgere til deres ofte stormfulde Comitier. Opreiselsen 

 af en beffroi blev et Tegn paa, at den vedkommende Commune 

 havde vundet politisk Selvstændighed, medens man omvendt til Ex- 

 empel i en Forordning af Kong Philip VI, da denne i Aaret 1331 

 tilintetgjorde Laons Frihed, kan læse Ord som disse, »que les 

 cloches, qui furent de la commune jadis de Laon, soient appli- 

 quées a notre profit, et défendons que la dite tour ne soit ap- 

 pellée beffroi«. Forhen vare disse Frihedstaarne talrige nok, 

 men den sædvanlige Maade at opføre dem af Træ, og Utaalmo- 

 digheden ved at fuldende dem, var Aarsag til deres tidlige Fald. 

 Genterne opreiste et varigere Monument, der stod i Forhold til 

 deres Stads Betydning og Bigdom. Communen, der i Aaret 1178 

 var bleven constitueret af Grev Philip af Flandren, Elsazeren, lagde 

 allerede i Aaret 1183 Grunden til et kolossalt Monument, der 

 langtfra kunde angive dens Magt og overgive Erindringen derom 

 usvækket til Efterkommerne. Snart indtraadte imidlertid de blo- 

 dige Stridigheder mellem Greverne af Flandren og Communen, 

 der havde til Følge, atArbeiderne til forskjellige Tider afbrødes, 

 for dog senere igjen at fortsættes. Først i Aaret 1324 kunde 

 man i Taarnet opsætte den berømte, af Jan van Bosebek i Aaret 

 1315 støbte Klokke Bocland, der fik Indskriften: 



