149 



Til Bri'igge angives Dragen at være kommen som en Følge 

 af det fjerde Korstog. Det er bekjendt nok, hvorledes der til 

 den Hær af Korsfarere, som havde forsamlet sig i Venedig, for 

 efter Pave Innocents IH's Opmuntringer at prove en ny Kamp 

 for det hellige Land, ankom Sendebud fra den landflygtige 

 græske Prinds Alexius Angelus, der anmodede om deres Under- 

 støttelse mod den Usurpator, som havde berøvet hans keiserlige 

 Fader, Isaak II Angelus, Thronen og Synet; hvorledes Korsfarerne 

 virkeligen ogsaa begyndte deres Tog i Orienten med at beleire 

 Constantinopel, hvor man nu gjenindsatte den styrtede, blinde 

 Keiser, der tog sin med Korsfarerne tilbagevendte Søn til Med- 

 keiser; hvorledes begge disse Keisere dog snart, da Kors- 

 farerne endnu stode i deres Leir ved Pera, afløses af en ny 

 Usurpator, som, medens den gamle Keisers Død fremskyndedes 

 af Kummer over det nye Omslag, lod den unge hemmelig kvæles 

 i Fængslet; hvorledes det fornyede Brud med Grækerne atter 

 medførte Constantinopels anden Beleiring; og hvorledes Kors- 

 farerne derpaa endelig den 12te April 1204 stormede Constan- 

 tinopel, for nu at sætte en af deres egen Midte, Grev Balduin 

 IX af Flandren og Hennegau, paa Constantin den Stores Throne. 



Keiserstaden blev da udplyndret. En af Seierherrerne, den 

 drabelige Marschal af Champagne, Godfred (Geffroy) Ville-Hardoin 

 siger selv i den fortræffelige, lige saa simple som tiltrækkende 

 Krønike, hvori han har beskrevet Keiserstadens Indtagelse, at 

 siden Verdens Skabelse er der aldrig blevet gjort saa meget 

 Bytte i nogen Stad*). Med ham stemmer den af de Beleirede, 

 der er bleven os Hovedkilden til Historien om Constantinopels 

 Fald. Denne Græker, Patricieren Niketas Choniates, har i sin 



') Puis quc li mons fn estorez, ne fut tant gaaigné en une ville. Ville- 

 Murdoins Krønike i Hecherches et matériaux pour scivir å une bistoire 

 de la dominatlon fiancaise auxXHI e , XIV e et XV e scécles, dans les pro- 

 vinces démcmurées de I'empire Grec. Par I. A. C. Buehon. Paris IS 10. 

 11, 07. 



