152 



den Tid, da Petrus Gyllius optegnede sine Bemærkninger om 

 Konstantinopels Topographie*), i den arkæologiske Verden som en 

 Troessætning, at dette Fiirspand er eet og det samme som hiint 

 forgyldte Fiirspand, der af Niketas og tre andre byzantinske For- 

 fattere tidligere omtales som staaende oven paa Skranken 

 af Hippodromen**), der iffdge de trende sidstnævnte under Theo- 

 dosius den Yngre vare blevne bragte til Constantinopel fra Cbios, 

 og som nærmere beskrives af Niketas***). Heyne er, som det 

 synes, den eneste, der i den Afhandling om den gamle Kunsts 

 Levninger i Konstantinopel, som han i sin Tid oplæste i Vi- 

 denskabernes Selskab i Gottingen , har yttret nogen Tvivl, om 

 dog ikke Fiirspandet over Indgangen til St. iMarcokirken i een 

 Henseende maatte siges at afvige fra Ordene i Niketas's Skil- 

 dring 7). De andre Korsfarere bleve ikke heller i denne Hen- 

 seende tilbage for Venetianerne 77), om de endog mere end 

 disse fortjente Niketas's ovennævnte Karakteristik af at være »for 

 Skjonhedsfølelse blottede Barbarer.« Saaledes skikkede navnlig 



'; Exstabant in Hippodromo quum alii pernmlti equi lapidei et ærei, tum 

 quattnor inaurati, niira arte elaliorati, quales hodie exstant super vesti- 

 liulum ædis Marcianæ V'eneticæ. Petri Gyllii de topographia Constant. 

 lib. II c. 13, i Imperium Orientale. Opera et studio Anselmi Bandurii. 

 Parisiis. ITU. fol. I, 377. 

 **) Nicelæ Choniatæ Historia. p. 156. Anonymus de Antiquitatibua Con- 

 stanlinopolitanis, hos Banduri. I, 41. Incerti Auetoris Breves Enarrationes 

 Chronographicæ, hos Banduri. I, 115. Georgii Codini Excerpta de anti- 

 qitatibus Constantinopolitanis. Ex recensionc Immanuelis Bekkeri. Bonnæ. 

 1813. p. 53. 



"*) "At>u)&ti> (f'innot %uh/.r t Ua<H ntnijyctGt niavQts %(JVCoi ylii/jjuiitoi , loiii 

 (tv/ivas vnoyvuoi , uvTifikinovTiS (}).).>j).ois y.cd Joouov /Mfxnr^Qog 

 nvtovTti. Nicetffi Choniatæ Historia. p. 156. 

 f) Ksl quod Nicetas capite reclini ferocientes et in cursum mentes facit. 

 Chr. Gottl. Heyne, Priscæ årtis opera, quæ Constantinopoli exstitisse me- 

 morantur. Commentationes Societatis Regiæ Scientiarum Gottingensis. 

 Vol. XI. Gottingæ. 1793. p. 36. Jvnfr. Michaud , Histoire des croisades. 

 Paris 1817. III, 345. 



ff) Om de af tydske Korsfarere fra Konstantinopel hjembragte Klenodier 

 hedder det i Pistorii Script, rer. Germ. ed. Struwe. I, 1097: Anno Domini 

 HCCIV civitaa Constantinopolitana capta est et spoliata a Ghristianis plu- 

 rimls divitiis et rebus ae multis sanctorum rcliquiis, ut apparet in Venetia 

 et Halberstat. Jvnfr. Wllken, Gesch. der Kreuzziige. V, 307-310. 



