I M 



gloriam terra Flandriæ et Hainoniæ totaque progenies nostra 

 in ælernum in captione Constantinopolitani imperii sit adepta*).« 

 Paa nogen Undersøgelse af, fra hvilke af Konstantinopels Kirker 

 de til Belgien kommende Reliquier stammede , og navnlig om 

 hvorvidt det om dem kunde siges, hvad Dorotheus, den græske 

 Metropolit af Monembasia, siger om Kunstværkerne i Marcuskir- 

 ken i Venedig, nemlig at de overhoved hidrøre fra Plyndringen 

 af Sophiekirken**), turde jeg iøvrigt her ikke indlade mig. Deri- 

 mod maa her udtrykkelig fremhæves, at efter en af Belgiens 

 gamle Traditioner stod den forgyldte Drage, der blev Flamin- 

 gerne til Deel, netop oven paa Sophiekirken, hvorfra Balduin lod 

 den nedtage, for dermed at belønne de af hans Landsmænd, der 

 havde understøttet ham bedst ved Erobringen af Konstantinopel***). 

 At Kjæmpedragen kunde have en særdeles Interesse for mange 

 af Seierherrerne, kan ikke forundre. Thi Korsfarerne yise sig 

 ved Konstantinopels Indtagelse endnu til den Grad beherskede 

 af germanske Minder, at de til Exempel, efter at have valgt 

 Balduin af Flandren til Keiser, forinden han kronedes i Sophie- 

 kirken, kaarede ham derved, at de paa gammel germansk Maade 

 satte ham paa et Skjold, hvorpaa han for de jublende Tilskuere 

 løftes i Yeiret af Markgrev Bonifaeius af Montferrat, Dogen Hen- 

 rik Dandulo, Grev Ludvig af Blois og Grev Hugo af Saint Pol. 

 Og det er bekjendt, hvilken stor Rolle netop Dragen spillede i 

 hele den germanske Verdens gamle Minder; den kristne Opfat- 

 telse af Dragen, hvorefter denne siden Johannes's Aabenbaring 

 var en Personification af det onde Princip, kunde trods Kirkens 



*) Keiser Henriks Brev fra Konstantinopel , i Recueil des Historiens des 



Gaules et de la France. XVIII, 527. 

 **) Ktd xa&dkov, tin tj(u o clyios Mcégxos, élvcti okcc 7/]f ctyiag 2o<fUts. 



Bipkiov 'iotoqizov, naget rov 'Iiqwtutov MtTfjonoXiTov MopéftjictGias., 



Kvqiov JutQofttov. ' EvttirjGiv. 1574. i", p. 398. 



*") Schayes, Histoire de l'architccturc en LSelgique. Bruxelles. 1847. IV, 14. 

 Steyart, Volledige beschryving van Gent. Gent 1857. p. 117. Ferrier, 

 Guide pittoresque en Belgique. Bruxelles. 1S31). p. 140. 



