155 



Indflydelse i Middelaldren aldrig aldeles fortrænge den foregaaende 

 hedenske Opfattelse, hvorefter den skarpsynede Drage eller Lind- 

 orm, der i Oldtidens Sagn rugede over de kostbare Skatte, var 

 et Symbol paa Aarvaagenhed. Derimod kunde det vel synes 

 mere besynderligt, at Byzantinerne, naar de overhoved havde 

 indladt sig paa at forfærdige en Drageskikkelse for et af 

 deres kirkelige Monumenter, skulde have givet den en saadan 

 Form; thi Frihedstaarnets Drage synes just ikke at svare meget 

 til de almindelige Forestillinger om den byzantiske Kunst. Saint 

 Génois har vistnok tidligere udtrykt sig saaledes med Hensyn tit 

 Dragens Form: »Sa forme est orientale; on peut s'en assurer, 

 en voyant les espéces de corne dont sa tete est armée. On 

 sait qu'en Orient le port de cornes est un signe de majesté; 

 aussi la plupart des dieux de ces contrées sont représentés avex 

 des cornes plus ou moins allongées*).« Men en Landsmand af 

 ham synes dog snarere at maatte gives Medhold, naar han frem- 

 sætter den Mening, at »cette grossiére ébauche ne repond guére 

 a l'état des arts dans le Bas Empire**).« En tydsk Forfatter, der 

 nyligen har beskjæftiget sig med Spørgsmaalet om den gentiske 

 Drages Oprindelse, har derfor troet at maatte afgive sin Kjen- 

 delse derom med disse Ord: »Der Ursprung des fabelhaften 

 Ungethums ist noch immer in Dunkel gehi'illt. Nur daruber 

 sind die Gelehrten einig, daz es aus dem Orient stamme. Graf 

 Balduin IX von Flandren soli es, nach der Eroberung Constanti- 

 nopols 1204, von der Sophien Kirche haben abnehmen lassen 



0. S. V.***« 



Saa vidt den belgiske Histories Traditioner. Vi vende os 

 nu til den nordiske Histories. 



Det var i Efteraaret 1107, at den syttenaarige Kong Sigurd 



') Messa.cer des Sciences historiques de Helgique. Année 1840. Gand. p. 78. 

 "i Wanters, Les délices de la Belgique. Bruxelles. 1844 p. 156. 

 •") Mcrgenblatt fur gebildcte Leser. Drci und funfzigstcr Jahrgang. Stutt- 

 gart und Munchen. 1859. Nr. 40, S. 958. 



