156 



Magnusson forlod Norges Kyster, for at gjore et Korstog til det 

 hellige Land. Hans Flaade, hvis Bemanding angives til 10,000 

 Krigsmænd, talte 60 store Skibe. Dengang betegnedes Langski- 

 bet almindeligen som Dragen (dreki) efter det mystiske Dyr, 

 der allerede forekommer i den nordiske Fortids ældste Sagn og 

 Æventyr, af hvilke Digtet om Beowulf saaledes skildrer, hvorle- 

 des »den nøgne, ondskabsfulde Drage flyver om Natten, svøbt 

 i Ild*)«; thi, som lacob Grimm bemærker, »die Schlange kriecht 

 oder winzelt sich auf dem Boden, stehn ihr Fli'igel zu gebot, 

 so heiszt sie Drache**).« Hiint mystiske Dyr blev i de nordiske 

 Farvande saa ofte fremstillet paa Stavnene af Krigsskibene, at 

 Dragen her blev et almindeligt Navn for disse, paa den samme 

 Maade, hvorpaa i Middelhavet Galeierne — og senere Galeaserne — 

 oprindelig ere blevne opkaldede efter det Billede af en Kat, som 

 disse Skibe førte foran sig***), og Bucentauren — deri Begyndel- 

 sen ikke blot var Navnet paa det berømte venetianske Skib, men 

 paa en heel Art af særegne Galeier — efter det tilsvarende i 

 Forstavnen anbragte Billede af en Centaur. Den samtidige For- 

 fatter Vilhelm af Malmesbury, der under Sigurd Jorsalafarers 

 Overvintring i England havde Ledighed til at blive bekjendt med 

 Forholdene paa den norske Flaade, siger udtrykkelig, at Kongen 

 selv førte et Skib med forgyldte Dragefigurer, navem aureis rostra- 

 tam draconibus-\). En aldeles tilsvarende Udtryksmaade findes 

 i Helgenhistorien om Erkebiskoppen af Canterbury, S. Elphe- 

 gus, hvor det fortælles, hvorledes Martyrens Legeme modtoges 



*) Nacod nid-draca niktes fleoged, fyre befangen. The Anglo-Saxon Poems 

 of Beowulf, the scop or gleemans Tale. By Benjamin Thorpe. Ox- 

 ford. 1845. p. 153. 



") Grimm, Deutsche Mythologie. Zweite Ausgabc. Gottingcn. 1844. 11, 652. 



*") Det var i Overensstemmelse med denne Oprindelse, at Galciernes 

 Navn — af det græsk yaltij, en Kat — , i den vestlige Deel af Middel- 

 havet saa ofte blev gjengivet ved gatti. lal, Archéologie navalc. Paris. 

 1S40. 1, 412. 



f) Wilhelmi monachi Malmcsburiensis de gestis regum Anglorum libri V, i 

 Henrici Savilii Rerum anglicarum scriptores post Bedam. Londini. 

 1590. fol. 91. 



