157 



aa Themsen af Knud den Store; Skibet, som Kongen selv 

 styrede paa Floden, betegnes som regia navis, aureis rostrata 

 draconibus*). Dersom man ikke vil forstaae dette Fleertal saa- 

 ledes, at Dragehovedet var anbragt foran, medens Skibet bagtil 

 havde en Dragehale**) maa det antages, at Drageflgurer baade 

 have været anbragte paa Forstavnen og Bagstaven. Om disse 

 Dragers Størrelse foreligger intet Vidnesbyrd; selv om de imid- 

 lertid vistnok maae antages for i denne Henseende at have staaet 

 tilbage for de Gallionsflgurer, der paa vor gamle Flaades Orlogs- 

 skibe endnu i det forrige Aarhundrede havde en Længde af ind- 

 til ti Alen, skjønnes det dog klart nok af Beskrivelsen, at de i 

 lang Afstand bemærkelige Dragehoveder maae have været meget 

 anseelige. 



Efter at have overvintret i England, derpaa i Aarene 1108 

 og 1109 kjæmpet mod Maurerne paa Kysterne af den pyrenæiske 

 Halvø, og saa at have gjæstet de nederitalienske Normanner, af 

 hvilke Hertug Roger af Apulien nu var gift med Enkedronnin- 

 gen af Danmark, Knud den Helliges tidligere Hustru, Adela af 

 Flaudren, landede Sigurd om Sommeren 1110 i Joppe. Kongen 

 af Jerusalem, Balduin I kom ned til Kysten for at hilse paa ham, 

 og i Forening droge de tilbage til den hellige Stad. Efter at 

 have knælet og forrettet sin Andagt ved Herrens Grav i Jerusa- 

 lem og i Overeenstemmelse med Pillegrimenes Skik badet sig i 

 Jordanfloden, understøttede Sigurd Jordsalafarer samtidig med 

 Kong Knud den Helliges Søn , Grev Carl den Danske af Flan- 

 dren, der dengang ligeledes over Havet var kommen til Pala- 

 stina, Kong Balduins fornyede Kamp mod de Vantro. Først da 

 det haardnakkede Sidon havde overgivet sig den 19de Decem- 

 ber 1110, forlode Nordens Sønner Palastina. Kong Sigurd sei- 



') Vita et translatio S. Elphegi, hos Langebek, Scriptores rerum Danicarum. 

 II, 456. 



"i Var dréka-hjofot a framml, enn aptr hrulcr, hedder ilet saaledes i 

 Saga af Haraldi hardiada oap. 61, i Heimskringla. 



