158 



lede til Konstantinopel, hvor han blev prægtigen modtagen af 

 Keiser Alexius Comnenns, der gav ham Bolig i det samme Pal- 

 lads — Blactaernæ med den skjonne Udsigt over Staden og Hav- 

 nen — ■ j hvor Danmarks Konge, Erik den Eiegode, paa sin Jor- 

 salafart faa Aar tidligere havde boet. Da Kong Sigurd endelig forlod 

 Konstantinopel, traadte de fleste af hans Mænd i Tjeneste hos 

 Alexius Comnenns, hvem Kongen nu ogsaa overlod alle sine 

 Skibe ; selv steg han til Hest og reed hjemad mod Norden gjen- 

 nem Bulgariet, Ungarn og Tydskland. Efterat have overskredet 

 Grændsen for Skandinavien, det vil sige efter at have passeret 

 Eiderfloden, opholdt Sigurd sig nogen Tid i Hedeby i Sønder- 

 jylland hos den danske Kong Niels, der var bleven gift med 

 hans Stifmoder, Magnus Barfods Enke, Margreta Fredkolla, og 

 hvem han nu kunde fortælle saa Meget om hine fjerne Herligheder, 

 mellem hvilke Broderen, Erik den Eiegode, havde tilbragt sine 

 sidste Dage. Kong Niels fulgte selv Sigurd til Norrejylland og 

 gav ham det Skib, hvormed han derfra, efter halvfjerde Aars 

 Fraværelse, nu vendte tilbage til sit Bige. Alle vare her enige 

 i, at en berømmeligere Fart end hans ikke var udgaaet fra 

 Norge. 



Fortællingen, hvorefter Sigurd Jorsalafarer i Aaret 1111 

 overlod Keiser Alexius Comnenus sine Skibe, har et Sidestykke i 

 Orkneyingasage, hvorefter Bagnvald Jarl og hans Ledsagere senere, 

 da de forlode Konstantinopol i Aaret 1155, ligeledes der efler- 

 lode deres Skibe*). Derimod var det eiendommeligt for Sigurd 

 Jorsalafarer, at han ved sin Afreise fra Konstantinopol ogsaa til 

 Amindelse salte de forgyldte Dragefigurer, der havde prydet 

 hans eget Krigsskib, »som enTrophæ« oven paa Sophiekirken**). 



■j Orkneym'nga Saga, sive Historia Orcadensium. Ed. Jonas Jonæus. Haf- 

 nias. 1780. 4° p. 318. 



*) Pro trophæo. Wilhelm. Malmesb. ap. Savile. p. 1C7. .Ivnfr. Siihm, Histo- 

 rie af Danmark. V, ISO. Keyser, Bidrag til Kong Sigurd Jofsalafarers 

 Historie, i Samlinger til del norske Folk Sprog og Historie. I, 409. 

 Munch, Det norske Folk Historie. II, 591. 



