27 



Æg. Finderen tog Æggene hjem med sig; de vare alle friske 

 og bleve spiste i hans Familie. 



Et Par Dage efter at jeg havde modtaget Hr. Riises Brev, 

 hvori han meddeelte mig disse interessante Oplysninger, kom 

 en Dansk, som netop var vendt tilbage fra et fleeraarigt Op- 

 hold i Vestindien, til mig i det Kongelige Museum for at til- 

 byde forskjellige Naturalier, som han havde samlet derovre. I 

 Løbet af Samtalen mærkede jeg, at han, skjøndt han paa ingen 

 Maade besad zoologisk Dannelse og Kundskab, dog havde havt 

 megen Interesse og et aabent Øie for den Dyrverden, han havde 

 havt Ledighed til at blive bekjendt med i Vestindien, og da 

 Ani-Reden, som Hr. Riise havde skjænket Museet, netop stod 

 paa mit Arbejdsbord, tog jeg deraf Anledning til at spørge ham, 

 »om han kjendte denne Hede, der var sendt fra en af vore 

 vestindiske Øer«. Han svarede strax, at det var en Black- 

 Witch-Rede; »men«, lagde han til, »den er ikke færdig, den 

 vilde isaafald været høiere og dybere«. Dette Svar opvakte 

 naturligviis Lyst hos mig til at høre, om han muligviis havde 

 Erfaringer om Rugeforholdene hos denne Fugl; og uden at 

 nævne de Efterretninger, som jeg havde faaet i de samme Dage, 

 bad jeg ham derfor sige, hvad han vidste om Black- Witch'ens 

 Redebygning. Han fortalte da, at han havde fundet og under- 

 søgt tvende af denne Fugls Reder paa St. Croix. Den første 

 havde han for tre eller fire Aar siden fundet tidligt om For- 

 aaret paa en Plantage i Nærheden af Christianssted; den var 

 bygget i en lav Busk, var noget dybere men just ikke større i 

 Omfang end Museets, og indeholdt omtrent 40 Æg. Om der 

 havde været noget Særegent ved Maaden, hvorpaa disse havde 

 ligget i Reden, erindrede han ikke. Den sidste Rede havde 

 han fundet i Marts 1859 kort Tid, førend han forlod Vestindien, 

 i »Major Longs Have«, en Fjerdingvej fra Christianssted. Den 

 var ligesom den forrige bygget i en Busk under et Anona-Træ 

 ikke længere end 6 til 7 Alen fra en befærdet Markvei, som 

 fører til Plantagen Langford. Den var omtrent af samme Om- 



