78 



men frie Bearbeidere efter visse ledende Grundsætninger. Man 

 vilde imidlertid feile, dersom man ifølge dette skulde mene, at 

 det vil lade sig forene med Forfatterens Dogmatik at indrømme 

 hos Evangelisterne enkelte Modsigelser og Unøjagtigheder i chro- 

 nologiske Angivelser, i Ordningen og Forbindelsen af Begiven- 

 hederne etc; han syntes tvertimod ikke at ville indrømme nogen- 

 somhelst af Uvidenhed og Forseelse begaaet historisk Urigtighed 

 eller virkelig Modsigelse. »Men, hvis man seer nøiere til, 

 hvorledes han ofte løser de tilsyneladende Modsigelser og de 

 tilsyneladende Vanskeligheder i Evangelisternes historiske Angi- 

 velser, da er det paa en Maade, hvorved den skarpsindige For- 

 fatter selv mindst vilde finde sig tilfredsstillet, dersom der hand- 

 ledes om Skrifter af anden Art end de bibelsk-kanoniske , og 

 dersom han ikke iforveien havde den dogmatiske Forudsætning, 

 at der i de sidstnævnte Skrifter umuligen kunde gives virkelige 

 Modsigelser og uforsætlige historiske Unøjagtigheder ». Saaledes 

 dømte den besindige og Ebrards Værk i mange Henseender med 

 Anerkjendelse recenserende Bleeh (s. Beitrdge zur Evangelien 

 Kritik, Berlin 1846) medens K. Schwarz, gjengjældende Ebrards 

 voldsomme Anklager mod hans Modstander med samme Mønt, 

 bebreidede ham »eine auf Alles gefasste Verhartung des wissen- 

 schaftlichen Gewissens». [Zur Geschichte der nettesten Theologie, 

 Leipzig 1856, S. 162). Ebrard antog, at alle Evangelisterne havde 

 havt en ligesaa fuldkommen som nøiagtig Kundskab om den hele 

 evangeliske Historie og alle dens enkelte Tildragelser, saa at 

 disse kun i særegen Hensigt havde fortalt ufuldstændigt eller 

 unøjagtigt. Saaledes finder han i Matth. XXIII, 37. Luc. XIII, 

 34. Matth. XXVII, 57. Luc. X, 38. Matth. IV, 25. Marc. III, 7. 

 Beviser for, at ogsaa for Synoptikerne havde Jesu tidligere Fest- 

 reiser til Jerusalem ikke været ubekjendte (Wissensch. Kr. S. 

 161 f.). Men naar Indholdet af disse Stederikke tillader at tvivle om, 

 at Jesus ogsaa før den sidste Paaske oftere er fremlraadt offentlig 

 i Jerusalem, og at de altsaa bekræfte den Johanneiske Fremstil- 

 ling, da er det dog et ganske andet Spørgsmaal, om de synop- 



