87 



lukkende paulinske Charakteer; men dette skulde finde sin For- 

 klaring i, at det nuværende Lucasevangelium kun var en i mere 

 katholiserende og derfor med flere jødecliristelige Elementer for- 

 øget og omdannet Bearbeidelse af et kortere, i stræng paulinsk 

 Retning affattet Evangelium, som den ultrapaulinske Gnostiker 

 Marcion havde benyttet, medens Kirkefædrene nærede den urig- 

 tige Mening, at Marcions Evangelium var en vilkaarlig efter hæ- 

 retisk-dogmatiske Hensyn ved ham selv foretaget kortere Re- 

 cension af Lucas' Evangelium. Mindst Ejendommelighed frem- 

 bød efter Baurs' Anskuelse Marcus Evangelium. Han antog 

 derfor om dette Evangeliums Oprindelse den Griesbachske Hy- 

 pothese, at det kun var et Udtog af Matthæus' og Lucas' Evan- 

 gelier, hvis Tendents derfor maatte sættes i en vis Neutralitet, 

 medens vi i Matthæus' Evangelium vel besad det substantielle 

 Indhold af den evangeliske Historie i en langt oprindeligere og 

 troere historisk Skikkelse end i noget af de andre Evangelier, 

 men hvori vi dog ogsaa kun besad en secundair Beretning, hvis 

 historiske Gyldighed kun var relativ.*) Thi ogsaa det kanoniske 

 Matthæusevangelium er en sildigere Bearbeidelse af det ved Apost- 

 len Matthæus forfattede hebraiske Evangelieskrift. Paa Grund 

 af Matth. XXIV, {fiåéXvyna z% ignfiooaécag som Baur — Krit. 

 Unters. p. 607 Anm. — forklarer om den Jupiters Støtte, hvil- 

 ken Hadrian lod opsætte paa det ødelagte Tempels Sted) skal 

 den nuværende Redaction af Matthæusevangeliet først falde i A. 

 130 — 134.**) Da Lucasevangeliet først skal have erholdt sin 



*) »Die Tubinger Kritik bevorzugt dieses Evangelium, nicht als gediichte sie 

 deniseiben einen rein unmittelbar geschichtlichen Inhalt zu vindiciren, 

 sondern wiel es vor den iibrigen ihr der Voraussetzung am besten zu 

 entsprechen sebeint, als miisse die ålteste Auflassung der Personlichkeit 

 und Lebre des Heilandes und der Begebenheiten seines Lebens einem 

 derartigen Standpunkte angehort haben, wie die Scliule sich den Stand- 

 punkt zu construiren liebt, den sie mit dem Nahmen des Judenchristen- 

 thums bezeichent « Weisse, Die Evangelienfrage, Leip. 1850. S. 74. 



") Foruden andre Vanskeligheder ved Baurs Forklaring af Matth. XXIV, 15 

 er den Indvending ugjendrivelig, at en saadan Begivenhed som Jerusa- 



7 



