99 



18 ff. (»ny Viin paa nye Flasker«), IV, 31 (Parablen om Seneps- 

 kornet), VII, 14 ff. (»Ikke det Udvortes besmitter Mennesket« VIII, 

 1 5 (Advarsel med Pbarisæernes Surdeig); nogle af disse har endog 

 denne Evangelist alene, f. Ex. II 27 : »Sabbaten er til for Men- 

 neskets Skyld, og ikke Mennesket for Sabbatens Skyld«, XI 17: 

 »Mit Huus skal kaldes et Bedebuus for alle Folk» (ndffi %otq 

 s&vsøi); eller han anfører dem med særegent Eftertryk (XIII, 10. 

 XII, 33). Hos Marcus, og hos ham alene, findes Jesu Ord, »at 

 Guds Søn selv ikke veed Dag eller Time for Parusien« (Marc. 

 (Marc. XIII, 32), et Udsagn, der er forekommen mange Kirkens 

 Lærere uforenelig med en Christologie, som hævede sig over 

 Jødechristendommen. 



Disse Exempler, som let kunne forøges med flere andre, 

 synes tilstrækkelige til at gjendrive den Baurske Hypothese om 

 Evangelierne som dogmatiske Tendensskrifter. Istedetfor at være 

 anlagte og udførte efter en vis afsluttet dogmatisk Theorie, vise 

 alle de tre synoptiske Evangelier sig langt snarere som opstaaede 

 ved tro og omhyggelig Samling af det historiske Material fra 

 forskjellige Kilder. Netop det, der udgjor Kjernen i disse 

 Bøger, Jesu Udsagn og Taler, vidner om, at de evangeliske Skri- 

 benter kunne ikke engang have truffet Valget af deres Medde- 

 lelser efter et saa eensidigt subjektivt Synspunkt, thi hine Ud- 

 sagn gjennembryde og overvinde dette paa hundrede Steder. 

 Vi ville ikke tale om, hvormange qui pro quo den kritiske Skarp- 

 sindighed har gjort sig skyldig i ved at finde Tendenser der, 

 hvor saadanne alene kunne udbringes af Texterne ved en tvun- 

 gen og unaturlig Udlægning.*) Hvorledes man ved den forud- 

 fattede Mening om en slig antagen Hensigt kan af de umistæn- 

 keligste Yttringer hos en Forfatter finde Understøttelsespunkter 

 til Stadfæstelse paa Tilstedeværelsen af en saadan, derpaa afgi- 

 ver et af de mange Skrifter, som ere blevne foranledigede ved 



") Med Rette bemærker S. Luts, (Bibi. Hermeneutik 2, g 31) »Mit hineinge- 

 tragener Absiehtlichkeit låsst sich alle Geschichte verderben>. 



