138 



l'" bagfor samme. Herved begunstiges det ydre Omfang af 

 Synsfeltet og et Solbillede kan forfølges lige hen til den indre 

 Grændse ved at dreie et frisk udtaget Øie saaledes at den ydre 

 Deel af Hornhinden belyses. 



Endelig maa jeg omtale del Sted , hvor Synsnerven træder 

 ind i Øiet, da det stauer i rorhold til dets Bevægelighed og 

 derved indirekte til Synsfeltets Foranderlighed. Denne Nerve 

 træder nemlig i større eller mindre Afstand fra Øiets Axe ind i 

 samme. Jo nærmere det finder Sted ved Axen desto lettere kan 

 Øiet bevæges i alle Retninger, jo fjernere derimod desto mere 

 begrændset bliver Bevægelsen i den modsatte Retning. Hestens 

 og Kattens Øine danne atter her en skarp Modsætning , idet 

 Synsnerven træder hos Hesten ind i Øiet i en betydelig Afstand 

 nedenfor Axen, nemlig omtrent ved Sammenstødet af den ne- 

 derste og mellemste Trediedeel af et perpendiculairt Snit igjen- 

 nem Øiets Senehinde. Dette Forhold begrændser Øieæblets op- 

 addreiende Bevægelse, binder altsaa Synsfeltet mere til Jord- 

 bunden, hvorpaa Dyret færdes, og staaer derved i Samklang med 

 Hornhindens nedsænkede Leie paa Øiets forreste Hemisphære 

 samt med den stærkere Hvælving af den øverste Deel af Øie- 

 æblet. Hos Katten træder derimod Nerven ind i ringe Afstand 

 nedenfor Axen, hvilket begunstiger Øiets Bevægelser i alle Ret- 

 ninger og staaer i Samklang med Hornhindens Leie omtrent paa 

 Midten af Øiets forreste Hemisphære. 



For lettere at overskue de anatomiske Forhold ved Øieæblets 

 Bygning, der virke bestemmende for Synet og dets Felt, vil jeg 

 lægge to Planer igjennem Øieæblet, hvoraf det ene, allerede 

 ovenfor omtalt, tænkes at skjære det paatværs og dele Lindsen 

 i dens forreste og bageste Segment, det andet Plan tænkes at 

 skjære Øieæblet perpendiculairt igjennem dets Axe og dele det 

 i en indre og ydre Halvdeel. Imedens det transverselle Plan 

 adskiller de lysbrydende Medier i to Complementer, der tilsam- 

 men have den Opgave at forene Brydningskeglens Straaler i 

 Nethinden og forsaavidt danne en Modsætning, som det ene 



