il 9 

 Mødet den 18 de Mai. 



Hr. Prof. Westergaard meddelte følgende Bemærkninger om 

 Buddhas Dødsaar og nogle andre Tidspunkter i In- 

 diens ældre Historie. 



Hvorvel Buddhismen, der er udgaaet fra Indien, har vundet 

 en meget stor Udbredelse hos Østasiens talrige Folkefærd og 

 har fremkaldt en meget omfangsrig Literatur, hersker der dog 

 den største Uvished med Hensyn til Keligionstifterens Levetid 

 og Dødsaar, da vi træffe de mest forskjellige Angivelser i de 

 forskjellige Kilder. Fra det brahmanske Indien kan ingen Op- 

 lysning ventes, da det ikke besidder nogen Historie, og udenfor 

 Mythe- og Sagnkredsen kun har bevaret om store Begivenheder 

 og mærkelige Mænd enkelte Minder, som dog ogsaa tit have 

 antaget Sagnets og Eventyrets Karakter. Buddhismen havde vel 

 en stor Betydning for Brahmankasten, da den, uden at bestride 

 Kastens Ret til at indtage den første Plads i Samfundet, dog 

 truede med at tilintetgjøre netop denne dens Overvægt, ved at 

 hæve dens Eneret til at være Troens Bevarer og de øvrige Ka- 

 sters Lærer, eftersom Buddha havde dannet en egen Lærer- ug 

 Præstestand, der stod aaben for alle og hvori enhver, selv af 

 den laveste Kaste, kunde opnaae den højeste Stilling ved sin 

 Fromhed og ved sine personlige Fortjenester og Dygtighed. Men 

 Buddhismen blev først farlig for Brahmankasten længe efter 

 Buddhas Død, da den vandt en stor Fremgang, da mægtige Kon- 

 ger optraadte som dens Bekjendere og fremmede dens Udbre- 

 delse. Den brahmanske Literatur har derfor vel bevaret enkelte 

 Minder om saadanne Fyrster og om Buddhas Samtid, som ogsaa 

 om den langvarige Kamp mod Buddhismen, der endte med dens 

 fuldstændige Udryddelse paa hele Forindiens Fastland ; men om 

 det bestemte Tidspunkt for Buddhismens Begyndelse haves ingen 

 Vished. Det er en rent vilkaarlig Antagelse af Brahmanerne, 



U 



