153 



ning man er kommet til det Resultat, at Buddhas Dødsaar \ar 

 543 f. Chr. (eller nu for 2403 Aar siden). 



Buddhismen vandt strax efter sin første Forkyndelse paa 

 Ceylon en stor Udbredelse der, og dens nye Bekjenderes From- 

 hed byggede der mange Klostre (vihåra), hvis Munke, navnlig i 

 lo Klostre ved Anurådhapura, Øens gamle Hovedstad, synes alt fra 

 tidlig Tid af ogsaa at have syslet med Øens Historie, især for- 

 saavidt den angik Kirken, og vi have derfra i denne Retning 

 enkelte Værker, der dog nu ere yderst sjældne paa Ceylon. Det 

 ældste er Dipavansa, der slutter med Mahåsenas Død (ansat til 

 844 Aar efter Buddha), hvoraf kun enkelte Uddrag ere offent- 

 liggjorte. Det er skrevet paa Påli i bunden Stil, og er ældre 

 end den udgivne Mahåvansa, men dets Affattelsestid er ubekjendt, 

 ligesom dets Forfatter; dog er det højst sandsynligt. det samme 

 som eller nærbeslægtet med den ogsaa paa Påli affattede Mahå- 

 vansa fra Uttara-vihåra ved Anurådhapura, som Forf. af den udgivne 

 Mahåvansa kjendte og benyttede tilligemed en Singalesisk For- 

 tolkning.*) Denne Forf. hed Mabånåma og var efter sin egen 

 Angivelse en Geistlig, Klosterbroder i Mabåvihåra ligeledes ved 

 Anurådhapura, og han var en Morbroder til Kong Dhåtusena, 

 som efterat have forjaget de fremmede tamulske Erobrere re- 

 gjerede over Øen i 18 Aar, der beregnes til 1002—1020 efter 

 Buddha (= 459—477 eft. Chr.). Mahånåmas Kilder vare, for- 

 uden de nævnte, fornemmelig en af Klosterbrødrene i Mabå- 

 vihåra paa Singalesisk, tilligemed en dertil børende Forklaring, 

 forfattet Historie, som ogsaa bar Navn af Mahåvansa, hvilken 

 Mahånama oversatte paa det bellige Påli Sprog, idet han dog 

 rettede det urigtige og forbedrede det mangelfulde; og tillige 

 forfattede han, ligeledes paa Påli, en udførligere prosaisk Com- 

 mentar til sit paa Vers affattede Hovedværk. Dettes Indretning 

 stemmer med det ældre ovenfor nævnte Dipavansa; begge 

 ende med Mahåsenas Død og fortælle Ceylons Historie fra dens 



') G. Turnour, Examination of the Påli buddhistical annals, Nr. 4. S. 3. 



