199 



af Iagttagelser. Men utallige Functioner af Iagttagelserne kunne 

 være i Besiddelse af denne Egenskab, og det er først en dybere 

 gaaende, paa en Fastsættelse af selve Feilloven støttet, Under- 

 søgelse, der gjør det muligt at fælde en afgjørende Dom om 

 deres gjensidige Nøjagtighed. Uagtet det nu herved viser sig, 

 at det kun er Antagelsen af den almindelige, exponentielle Feil- 

 lov, der blandt alle mulige Bestemmelsesmaader gjør det arith- 

 metiske Middeltal til den relativ skarpeste, saa maa det dog 

 indrømmes, at Middeltallet under alle Omstændigheder har, i 

 reen praktisk Henseende, et afgjort Fortrin fremfor alle andre 

 Functionsformer, der, som mere sammensatte, let ved Anven- 

 delsen lede til besværlige, og ved et betydeligere Antal af Iagt- 

 tagelser neppe udførlige Regninger. Dette Fortrin tabes imid- 

 lertid, naar man søger Løsningen paa en anden Vei, hvorved 

 man ganske opgiver at bestemme den Ubekjendte som Function 

 af samtlige foreliggende Iagttagelser. Og at dette er muligt 

 indsees overmaade let. Forestiller man sig nemlig alle Iagt- 

 tagelser ordnede efter deres Størrelse i en fortløbende Bække 

 fra de mindste til de største, saa er det klart, at den sande 

 Værdi maa søges i Rækkens Midte, og at selve den Størrelse, 

 der netop halverer Rækken, altsaa det midterste Led, hvor An- 

 tallet af Led er ulige, eller et Medium af de to midterste, hvor 

 Antallet er lige, maa afgive en Approximation, hvis Nøiagtigbed 

 ogsaa her maa uafbrudt voxe med Antallet af Leddene. Der 

 fremstaaer da saaledes en Bestemmelsesmaade, som giver den 

 Ubekjendte med en høist mærkelig Lethed, der især bliver føle- 

 lig, hvor Mængden af de foreliggende Iagttagelser er overmaade 

 stor, og hvor selve Iagttagelserne fremtræde ordnede i Grupper 

 efter deres forskjellige Størrelse. Men hvad der dog fremfor 

 Alt fortjener at fremhæves er den Omstændighed, at man her 

 slet ikke benytter Værdierne af alle de enkelte Iagttagelser, idet 

 man kun behøver at vide, hvormange af disse, der ligge over 

 eller under givne Grændser. Der vil derfor ogsaa kunne fore- 

 komme Forhold, hvor man ved en Anvendelse af den antydede 



