234 



værende Undersøgelse, at den neppe passende vil kunne forbi- 

 gåaes. I en bekjendt Afhandling, der findes i Lindenaiis »Zeit- 

 schrift fi'ir Astronomi? und verwandte Wissenschaften», Band I, 

 1816, pag. 185 IT, har Gauss ganske almindeligt viist, hvorledes 

 man paa forskjellige Maader kan bestemme Størrelsen r, naar 

 der foreligger et System af n Feil , der antages at følge den 

 almindelige Feillov. Det er da ogsaa herved bemærket, at naar 

 samtlige Feil uden Hensyn til Tegn ordnes i en fortløbende 

 Række efter deres numeriske Størrelse, saa maa selve Snittet 

 gjennem Rækkens Midte umiddelbart bestemme r, og Gauss har 

 tillige angivet den sandsynlige Feil ved denne Bestemmelse al 



være: -^.e^ 1/ ™. Denne sidste Sætning er imidlertid an- 

 l/n V S 



ført uden noget Beviis, idet der blot tilfoies, at et saadant ikke 

 paa det citerede Sted vil blive givet, hvilket er saa meget mere 

 paafaldende som alle andre meddeelte Værdier af sandsynlige 

 Feil ere ledsagede af udførlige Be\iser for deres Rigtighed. 

 Man turde maaskee herved ledes paa den Formodning , at den 

 Ldledelsesmaade, som er bleven benyttet af Gauss, neppe har 

 egnet sig for en ganske kort Meddelelse. Langt senere har 

 EncJce, i den af ham forfattede Udsigt over de mindste Quadra- 

 ters Methode, paany anført Sætningen (Berliner Astronomisches 

 Jahrbuch fur 1834, pag. 294 ff), og nu tillige meddeelt et Be- 

 viis, der skyldes Lejeune-Dirichlet , men som uagtet dets Ele- 

 gants dog neppe heller kan siges at være ganske kort. Det 

 fortjener derfor at fremhæves, at den omhandlede Bestemmelse 

 af r kun er en speciel Anvendelse af Udtrykket /= xp I — j og 



den dermed i Forbindelse staaende Formel (5), der selv i g 3 

 er bleven viist at være en simpel Følge af en bekjendt Sætning 

 af Probabilitetsregningen. Kun maa det erindres, at da samt- 

 lige Feil ere behandlede som positive, maa </■ (f) i Formel (5) 

 ombyttes med 2 tf (f) , hvor da tillige / kun betragtes som 

 varierende fra til + æ . Man faaer da, idet R og R v her be- 

 tyde det samme: 



