— 4 — 



delar, och hvilken derifrån vidare fortsätter till landthöjden mot 

 Westerås län. 



Den nyssnämnda lilla berghöjden, i hvilken Dannemora 

 grufvor hafva sitt läge, utgör sålunda, hvad bergarten beträffar, 

 en del af eller tillhör den nyssnämnda lagerformiga hälleflint- 

 bildningen. Den innehåller utom hälleflinta äfven en mängd 

 mer och mindre mägtiga lager af en mörkgrå kornig kalksten, 

 hvilken sednare egentligen är den bergart, uti hvilken malm- 

 fyndigheten förekommer, emedan densamma aldravanligast på 

 båda sidor närmast omsluter och begränsar de malmförande 

 lagren. Men dessutom träffas äfvenledes, fastän till mindre 

 mängd, chlorit eller chloritskiffer, dels i regelbunden lagervex- 

 ling med hälleflinta eller kalksten, dels också såsom isolerade 

 smärre lager, ränder eller körtlar utan ordning inkastade här 

 och der i de båda andra bergarterna. Ehuru chloriten här vid 

 Dannemora icke har någon så särdeles stor eller sjelfständig 

 utveckling, spelar den dock här på fältet en utomordentligt vig- 

 tig rol genom sin mer och mindre intima inblandning eller in- 

 vexning så väl uti sjelfva jernmalmen, som i de bergarter, som 

 härstädes uppträda. Allmänna lagerstrykningen går, likasom 

 sträckningen af sjelfva berghöjden, i N.N.O. till N.O. och stup- 

 ningen varierar mellan 4 0° — 25° från lodlinien mot V. 



Den malmförande höjden, som på östra sidan begränsas 

 af mossar och lågländta ängar och på den vestra af Grufve- 

 sjon, har i dess mellersta del, vid råskillnaden mellan Films 

 och Dannemora socknar, en låg sadelformig insänkning, till hvil- 

 ken en sakta afsluttning eger rum från båda ändarne. Dock 

 infaller det högsta läget i fältets norra del, som uppnår en höjd 

 öfver Grufvesjön af vid pass 00 fot, då den i södra delen icke 

 är större än omkring 30 — 40 fot. Enligt en ungefärlig be- 

 räkning ligger Grufvesjön 12 famnar öfver hafvets yta och 9 

 famnar under afvägningspunkten på malmfältet. Då nu Jung- 

 frugrufvekonstschacklet och Machingrufveschacktct hunnit ett 

 djup i allmän afvägning, del förra af 4 04 och det sednare af 

 1 i I famnar, sä följer deraf, att dessa, de båda djupaste arbets- 



