— 125 — 



tigadt såsom kalium, till följe af inblandade reducerande gasers 

 inverkan pä det sura kromsyrade kali, samtidigt med krom- 

 syrans reduktion till oxid. Kromoxidkristallerna äro ganska 

 små och utgöras i sjelfva verket af endast tunna, mycket 

 fina, gröna och i mänga färger spelande flittror. De äro till 

 en ringa del förorenade af något kromsyradt kali, hvarifrån 

 de dock kunna renas igenom behandling med vatten, som 

 deraf färgas gult. På locket, hvarmed degeln under glödg- 

 ningen varit betädd, sitter fullt af fina kromoxidkristaller, 

 hvilka så starkt reflektera ljuset, att de stundom synas vara 

 genomskinliga och färglösa. Dessa synas hafva uppkommit 

 derigenom, att, vid syrgasutvecklingen samt kolsyrebildningen, 

 något kromsyradt kali blifvit stänkt emot locket samt derefter 

 sjelft reduceradt till kromoxid, under det att, på sätt förut 

 blifvit anfördt, kalit ingått dels i degelmassan såsom silikat, 

 dels måhända bortgått under form af kalium. Den så fram- 

 ställda kromoxiden är i öfrigt olöslig i syror samt karakteri- 

 serad af de egenskaper, hvilka vi förut veta tillhöra den glöd- 

 gade kromoxiden. 



Arseniksyräd koboltoxidul. Man bereder fabriksmässigt 

 en basisk arseniksyräd koboltoxidul igenom att tillsätta en lös- 

 ning af kolsyradt kali till en jernoxidhaltig upplösning af ar- 

 seniksyräd koboltoxidul uti salpetersyra. Dervid utfaller först 

 basisk arseniksyräd jernoxid, men om man affiltrerar detta 

 salt sedan allt jern blifvit utfäldt, eller med andra ord, om 

 man fortfar med tillsättande af kolsyradt kali så länge fäll- 

 ningen är hvit samt derefter filtrerar, så bekommer man, ige- 

 nom vidare tillsats af kolsyradt kali, en rosenröd fällning af 

 vattenhaltig basisk arseniksyräd koboltoxidul, hvilket salt uti 

 handeln förekommer under namn af chaux metallique. Till 

 dess atomistiska natur är detta salt icke fullkomligt utredt, 

 men af de analyser, hvilka dera blifvit gjorda vill det synas, 

 som vore det en blandning af tvenne, i olika atomföihållandcn 

 varande, föreningar emellan" syra och bas, h vartill dessutom 

 kommer en olika vattenhalt. Hr (Jemei.k har anställt försök 



