96 Dr. Szilády Zoltán. 



természetrajz-tanárok talán mégis szívesen veszik, ha a rovar- 

 világból válogatok ki ilyen minta sorozatot. Az 1895. évi 14893. 

 sz. ministerí rendelettel kiadott utasítás közöl egy ilyen jegy- 

 zéket a rovarokról is, de az több tekintetben idejét multa. Főbb 

 hiányai : 



1. hogy kétszer annyi faj sem elegendő arra, hogy csak a 

 legfőbb alakokkal is megismertessük a tanulót ; 



2. hogy a külföldi fajokkal egyáltalán nem törődik ; 



3. hogy nem jelöli meg azokat a fajokat, amelyek kiváló 

 fontosságuk miatt biológiai keretben mutatandók be. Csupán azt 

 jegyzi meg a végén, hogy „Az egész 130 — 150 fajból álló gyűj- 

 temény ára 20 — 25 fit. E rendszeres gyűjteményen kívül kívána- 

 tos, sőt a tanítás szempontjából megfelelőbb a rovaroknak bioló- 

 giai csoportok szerint való összeállítása . . ," 



Ezek a sorok pedig a Iegtévesebb felfogást árulják el, mert 

 azt a „biológiainak" nevezett helytelen irányt követik, amely a 

 külföldön már megbukott. Wagner János kitűnő kis érte- 

 kezéséből*) tudjuk meg, milyen káros hatása van az ilyen 

 biológiai csoportosításoknak az igazi, rendszeres tudományos 

 ismerettel szemben. 



Igenis szükséges a biológiai felállítás, de csak a rendszer 

 keretében ! Mutassuk be rovar-gyűjteményeinket könnyen kézbe 

 adható, rendes ívnél kevéssel nagyobb külön-külön dobozokban, 

 amelyek mindegyike a természetes rendszer egy-egy csoportját 

 tartalmazza főbb képviselőível és azoknak petéivel, fészkeivel, 

 álczáival stb. 



De pusztítsuk ki azt az üres dekoratív „biológiai környeze- 

 tet", amely csak a gyűjtemény moly-fészkeinek számát szapo- 

 rítja. Avagy ér-e valamit az az odabiggyesztett néhány fűszál, 

 homok vagy sár egy kitömött madár mellett? Szép dolog, ha 

 egy darab fakérgen a színben és alakban mimikrizáló alakokat 

 együtt és külön is bemutatjuk, de ne feledjük, hogy ezzel csak 

 a mimikrizmns jelenségét demonstráltuk, de sem természetes, 

 sem „biológiai csoportosítást" nem adtunk. Egy madárka hullája, 

 a dögbogarak közt semmivel se mond többet, mint ha az illető 

 faj mellé odaírom, hogy ilyen, vagy amolyan dögbogár a neve. 

 Sőt épen tévedésekre vezet, mert saját tapasztalatom, hogy az 

 ilyen tárgy látása után az a téves fogalom keletkezik a gyer- 

 mekben, hogy ilyen bogarakat csak a madárka hulláján találni, 



*) A természetrajz tanításának módja és eszközei. Arad 1905. A szerző 

 kiadása. 



í 



