ROVARTANI LAPOK 



HAVI FOLYÓIRAT 

 KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A HASZNOS ÉS KÁRTÉKONY ROVAROKRA 



XVIII. KÖTET. 1911 FEBRUÁR 2. FÜZET. 



Mit jelent a „frit" szó? 



Irta : Jablonowski Józsei'. 



Ha a g'abona-félék légyellenségeiről beszélünk vagy iriink, a 

 frit- légy (Mnsca frif, Oscinis frit vagy Oscinella frit) esetében be- 

 érjük azzal, hogy a frit szó a gazdasági rovartan német atyames- 

 tereinek régi magyarázata szerint svéd eredetű és „könnyű portéka" -t 

 jelent. így niag^^arázza ezt az általános entomologiai irodalom és a 

 zoológiai kézikönyvek is, ha a mezőgazdaság kártevői közül is fel- 

 hoznak néhány példát. 



íme néhány példa : 



NördlingerI azt írja, hogy az árpa szeme, amelyben ezen légy 

 lárvái élősködnek, „könnyű árú marad, a mit Svédországban frit-nek 

 neveznek." 



Taschenbbrg'^ azt mondja, hogy a lárvák „a puha szemekből 

 élnek, melyek az érés után könnyű árút adnak, ezt az ország (t. i. 

 Svédország) nyelve szerint frit-nek nevezik : innen van a légy 

 neve." 



Leunis-Ludwkí3 röviden azt irja, hogy a frit „svéd neve az 



árpalégynek." 



RiTZEMA-Bos* szerint az említett lárváktól megtámadott szemek 

 „könnyű árú"-vá válnak s ez mint mondják (soll heiszen !) svédül 

 fritnek neveztetik. 



Frank^ ismétli, hogy az ilyen szemek Svédországban „fritnek 

 neveztetnek, a mi könnyű árút jelent és ezen szótól ered a légy 

 neve.'' Megjegyzendő, hogy Frank tévedett, a mikor említett helyen 

 azt írja, hogy a légy lárvája a búzaszemekben is él. 



1 Die kleineu Fcinde der Landwirtschaft. 1869, p. 675. 



2 Praklische Inscktenkunde : Zweiflügler. 1380, p. 152. 



•^ Synopsis der drei Naturreiebo. Zoologie. Dritte Auflago. II, 188G, 

 p. 435. 



■i Tierisclie vSchüdlinge und Nützlinge. 1891, p. 029. 

 ■^ Kampl'buch. 1897, p. 8-4. 



Rovartani Lapok. XVm, 2. (1911. II. 22). 



