18 



A franczia rovartani irodalomban nem találok adatot, a mely o 

 szó magj'arázatával foglalkoznék. 



A mint látható a vélemények abban megegyeznek, hogy a 

 frit svékusul (svédül) könnyű árút jelent, csak Ritzema sejtet némi 

 kétséget, a mikor azt mondja, hogy „soU heiszen". 



Hogy felvilágosítást szerezzek, kerestem ezen szót Sven Hen- 

 rik Helms svéd-német szótárában (Leipzig, 1893). Itt azonban csak 

 fritt (így írva !) és fritten szavakat találtam. Az első azt jelenti : 

 szabad, akadálytalan, kétségtelen ; míg a fritten és fritter: gabona- 

 féreg (Kornwurm), Miisca, Sapromyza jelzésére szolgál. A mint lát- 

 hatjuk, a második kifejezés (,. gabonaféreg") közelebb visz a czélhoz, 

 a mit a magyarázó ..Muscar még jobban megerősít. 



A skandináv irodalomból c?ak C. Cl. Thomson ,,Skandinaviens 

 Insekter (I^und, 18G2)" czímű munkája állott rendelkezésemre, mel}'- 

 nek 383. oldalán az állat rövid leírásán kívül — mint gondolom — 

 a légy országosan használt nevét ,,Slükorns-flugan" is találom. 

 Slökorn Helms szótára szerint hitvány szemet, léha (üres) 

 szemet (gabonát), fluga, fiugen pedig legyet jelent és így Thom- 

 son szava olyan legyet jelent, mely léha szemű kalászban él. Arról, 

 hogy frit szó svéd volna, nem szolgál magyarázattal. 



Ebből tehát nem tudjuk meg, hogy a LixNÉ-féle frit szó mit 

 jelent és azt sem, hogy svékus szó-e? 



Linné mint tudjuk a ,,Systema Naturae" czímű munkájának 10. 

 kiadásában leírt Musca frit-ről megjegyzi, hogy ,, habitat in glumis 

 hordei, decimum quoque granum hordeaceum apud nos destruens". 

 Megemlíti még másutt, hogy Svédországban a kártétel az „ultra 

 centum milia ducatorum aureorum"-ot is meghaladja. Többet az ő 

 szisztematikai dolgozataiban — amennyire azokba betekinthettem — 

 nem találtam, a mi a frit szó kérdésének tisztázásához vezethetett 

 volna. 



Linné azon munkája, melyben e légy svédországi kártételeivel 

 foglalkozott és melynek czíme ,,A léha szemű árpáról való vizsgá- 

 latok" állítólag Noxa Insectorum czímen jelent meg mint 10. 

 értekezés az Amoenitates Academicae seu dissert. physicae 

 stb. czímű kiadványban. Ez az értekezés azonban nem Linné, ha- 

 nem tanítványának, Baeckner A. MiHÁLY-nak munkája, melyet ez 

 1752-ben olvasott fel és melyben a kártevő rovarokat többnyire 

 Linné dolgozatai alapján ismerteti összefoglalólag. Baeckner ezen 

 munkája X. szakaszának 5. kikezdésében a frit-légy még Musca 

 liordei néven szerepel és szerző állítása szerint Svédországban éven- 

 kint az árpának legalább egy ötödrészét viszi el .,et vol centum 

 milia tonnarnm illius frumenti in granariis suffaratur, (|Uod D. Prae- 

 scs (t. i. LiNNAEus) 1. c. detcxit" vagyis magyarul : „és ugyanezen 



