19 



gabonából mintegy százezer tonnányit rabol el a magtárban, mnit 

 azt az elnök úr idézett helyű munkájában meo'állapitotta^\ E s/.öveg- 

 ben azonban van egy kis hiba. Nem az, hogy Baeckner szerint a 

 kár nagyobb (egy ötöd) mint Linné szerint (egy tized), hanem az, 

 hoo-y Baecicnkk szerint a légy a magtárban (in granariis) tesz kárt. 

 Ez° pedig - miként tudjuk már nem a fritlégytől eredő kár, mert a 

 fritlégy az érett, kemény, a magtárban felhalmozott gabonát egy- 

 általában nem bántja. , ••, - u 



De Baeckner fennti szavaiban benne van, hogy „az elnök ur 

 (tehát Linné) ezt a fritlégytől eredő kárt felfedezte és azt az Acta 

 Stockholmiana-kban (1750, p. 182, 9) tárgyalta. Ez a folyóirat 

 tudtommal Budapest könyvtáraiban nincs meg s így Linné eredeti 

 szövegét ezidőszerint nem olvashattam el. Segítségemre jött azonban 

 CuRTisS a ki úgy látszik Linné szövegének hü fordítását adja, mely 

 következőkép hangzik : „Ő (t. i. Linné) azt mondja, hogy az (a íht- 

 légy) az árpaszem héjában (polyvájában) tanyázik és a szem meny- 

 nyiséo-ének egy íized részét határozottan elpusztítja és okozza ama 

 kis irönnyű és értéktelen szemeket, a melyeket frit-no'í nevezünk s 

 a mi legnagyobb vesztesége a gazdának". Ebből a szövegből tehát 

 csak azt tudjuk meg, a mit a már előbb említett Systema Naturae- 

 ból már tudtunk és azt, hogy a kis, könnyű szemeket frit-nek ne- 

 vezik, de nem tudjuk meg azt, hogy a frit szó svéd-e vagy milyen 



nyelvből származik ? 



Ho^y a frit szó mit jelent, arra a véletlen vezetett ra. A 

 klassziku^'s római kor gazdasági íróit olvasgatván, ugyanis M. Teren- 

 Tüis Varró „De re rustica" czímű munkájának az arpa-felék terme- 

 sének leírásában találtam egy fejezetet (L könyv 48. fejezet : Quao 

 in spica sünt et causae eorum), melyben ezt írja : „Illud autem 

 summa in spica iam matúra, quod est minus quam granum, vocatur 

 frit; quod in infima spica ad culmum stramenti summum, item mi- 

 nus quam granum est, apellatur uruncum''. ^ 



Ebből látható, hogy a frit latin szó és igazi mezőgazdasági 

 mesterszó. Linné valószínűleg ismerte a rómaiak klasszikus mező- 

 gazdasági irodalmát és nyelvét is és felhasználta a kárt jelentő 

 frit szót a kártevő megjelölésére. Linné annak idején (frit-dol- 

 gozata 1750-ben jelent meg) nem tartotta szükségesnek annak ma- 

 gyarázatát, hogy a frit szó latin szó, mert akkor az egész tudo- 

 mányos világ latin volt. Manapság azonban, a mikor verejtékes nohez 

 küzdelmek árán is csak keveset konyítunk a latinhoz, már szükséges 

 a macryarázat, hogy a frit nom svédül, hanem latinul van. Hogy 

 a svéd nyelvben a fritten és fritter szavak ma használatosak, azon 



1 Farm Tusects. 18G0, p. 233—234. 



