Grossin^er János. 



— 1728—1803. — 



Entomologiai irodalmunk megalapítójának emlékét idézzük 

 fel olvasóink előtt, midőn Grossinger János életével és 

 működésével megismertetjük, a ki egy hosszú életnek minden szabad 

 pillanatát hazánk természeti viszonyainak kutatásával töltötte. 



Grossinger János született 1728. szept. 25-én Komárom- 

 ban, a hol atyja a hentes mesterséget űzte, és mint tekintélyes 

 polgár utóbb senator is lett. Iskolai tanulmányait szülővárosában 

 kezdvén 13 éves korában Nagyszombatba került, ahol azokat folytatta 

 s 1744 — 45-ben Trencsénben befejezte. Itt 17 éves korában a jezsuita- 

 rendbe lépett s már a következő évtől 1748-ig Ungvárott a rend 

 iskolájában a classica philologiát s a humaniorákat adta elő. Innen 

 Nagyszombatba ment, a honnan a bölcsészeti tanulmányok hallgatá- 

 sára Gráczba, majd 1754-ben a theologiai eursusra ismét Nagyszom- 

 batba küldetett, s 1759-ben Beszterczebányán a harmadik proba- 

 tiót is végezve, a nagyszombati convictusban praefectus lett, s ez 

 állásában három évet töltött. 



A haza természeti viszonyai iránt gyermekkora óta élénken 

 érdeklődvén 1743-ban bejárta az összes bányavárosokat és Váczott 

 is megfordult. Utóbb pedig Győrött négy évig tanárkodván, 

 onnan a Balatonhoz s a velenezei tóhoz rándult ki, mindenütt 

 gyűjtve és kutatva. Később Trencsénben tanított és búvárkodott. 

 Majd a kassai convictus igazgatója és theologia tanára lett. 

 Innen Bécsbe hivatott, a hol a Teréziánumban a görög és magyar 

 nyelvet tanította. Itt kínálkozott az alkalom arra, hogy az Olasz- 

 országban állomásozó Haller-féle ezred tábori papja lehessen, 

 s örömmel foglalta el ez állást, csak azért, hogy Mantua, 

 Gremona, Milano s egyéb felsőolaszországi városok múzeumait 

 tanulmányozhassa. Elutazása előtt egész természetrajzi gyűjtemé- 

 nyét a kassai rendháznak ajándékozta. Néhány év múlva az 

 ezreddel Magyarországba jött s azzal 1771-ben huzamosbban idő- 

 zött Tolna- és Bácsmegyében, a honnan — rendje 1772-ben fel- 

 oszlatván — már mint az esztergomi egyházmegyébe kebelezett 

 világi pap követte az ezredet Zilahra. Innen 1773 — 74-ben bejárta 

 az^egész Szilágyságot, a következő évben pedig, egyedül-e vagy 



