Épen annak a megmagyarázása adja meg a helynek az ö érdekes- 

 ségét és jellemző voltát, hogy miért nincs az úgy V Micsoda körül- 

 mények és befolyások idézik azt elő, hogy azok a növények és 

 állatok, melyeket ott találni kellene, ott meg nem, , élnek? Miért 

 van ez így"? Miért léptek fel más fajok? A szoívott fajok miért 

 vannak a kellőnél kisebb tömegben, miért nagyobban? Az állatok 

 megjelenése szabályozza-e a növények megjelenését, vagy meg- 

 megfordítva? Vagy a talaj okozza mindezt, vagy a meteorológiai 

 viszonyok? Az ember munkája befolyásolja-e itt a természetet, 

 vagy a természet az embert? E kérdéseknél úgy tolulnak fel az 

 érdekes problémák, melyeknek mindenike egész külön tanulmányt 

 érdemelne. Hozzá még a kecskeméti viszonyok az összekötő kapcsot 

 képezik a rákosi homokpuszták s a dehblati közt. Mind a kettőből 

 van benne valami, de egyik sem voltaképen." E néhány sorból is 

 kitetszik, mily emelkedett szellemben fogta fel Biró Kecskemét 

 állatvilágának ismertetését. Sajnos, hogy sokféle más munka s új- 

 guineai útja megakadályozták a mü befejezésében és különösen az 

 összefoglaló, bevezető rész megírásában. A rövid elő.-zót is 

 Dr. Hollós László irta meg, a kitől a kötet Kecskemét növény- 

 zetének és geológiai viszonyainak leírását is tartalmazza. Tőle tudjuk 

 meg, hogy Biró a kézirat java részét elutazása előtt, sőt még 

 útközben a hajón készítette el, de már a Neuropterák, Hymen- 

 opterák, Lepidopterák és Dipterák rendjét ki nem dolgozhatta, a 

 Goleopterákat is csak részben; úgyszintén hiányzanak a Gasteropodák 

 s az alsóbb "rendű állatok. De igy csonkán is becses e mü, mert 

 tanúskodik arról, hogy — Hollós szavaival — „a magyar fauna 

 ismeretében Kecskemét lényeges szerepet visz, a mennyiben egész 

 sereg állatfaj hazánkból csupán csak innen ismeretes. Vannak 

 azonkívül új fajok is, melyek városunk faunájának sajátjai. Mind- 

 ezt Biró buzgó kutatásainak köszönjük." Alább felsorolunk néhány 

 oly ízeltlábú allatot, melyek hazánkban csak Kecskeméten fordul- 

 nak elő, s a melyek egy részét Biró fedezett fel. Ilyenek: 

 Orthoptera (egyenes szárnyúak) : Sminthurus lusteri, Lepidocyrtus 

 affinis, Entomobrya maritima és Sira pallidipes. CoUopterák (bogarakj: 

 Atheta macrocera, Neuglenes tenellus. Hemiptera (felemássz árnyúakj: 

 Siphonophora Absinthii, Lecanium Aesculi és Tiliae, melyeket 

 Dr. Horváth Géza gyűjtött először hazánkban. Araneae {\ujkok): 

 Yllenus arenarius és Horváthii, Dictyna Szabói, Gongylidiellum 

 murcidum, Dr. Chyzer Kornél feljegyzései uLán. Acarid('>>. 

 (atkák): Gamasus fucorum és coleoptratonmi var. lunaris, Bdella 

 crassicornis és maculata var. pilosa, Actineda pallescens, Dr. Kar- 

 p e 1 1 e s Lajos nyomán. Crustacea (héjasok) : Diaptomus bacillifer, 

 Dr. Daday Jenő után. Van továbbá számos oly állat, mely 

 Kecskeméten kívül csak igen kevés helyről ismeretes. — Biró 

 munkálatának kiegészítését képezi a kecskeméti „legegyszerűbb 

 növények és állatok" jegyzéke FrancéBezsőtől, ki43 maszatot 



és 38 véglényt sorol fel. 



.1. .4. L. 



