Az első hazai entomologiai mű. 



I. 



Grossingernek Magyarország természeti viszonyairól írt 

 nagy müve, egy emberélet gyümölcse, megérdemli a szakember 

 figyelmét, és senki, aki hazánk természeti viszonyainak vagy egyes 

 állat- s növényfaj hazai tenyésztésének s előfordulásának vagy 

 történetének tanulmányozásával behatóbban foglalkozik, ne mulasz- 

 sza el azt forgatni. Mert habár az minden tekintetben túl is van 

 szárnyalva, ha elhagyatott álláspontot foglal is el, söt egyes állítása 

 talán mosolyra is késztenek ; előadási modora oly élvezetes és 

 tanulságos, saját tapasztaláson s a hagyományból és történeti írók- 

 ból merített adatokkal annyira változatossá, érdekessé van téve, 

 hogy a kortársaknak alighanem ugyanazt az élvezetet szerezte, 

 mint a későbbi nyomnak Brehmnek az állatvilágról írt népszerű 

 nagy müve. 



Megjelent kötetei közül, a melyek censurai kézirati példánya. 

 a Nemzeti Múzeumban őriztetik, — bennünket csupán a negyedik, 

 az entomologiát (Entomologia. vive História Insectorum) tartalmazó 

 érdekel közelebbről. 



Grossinger e téren nem volt első írónk. Már 1637-ben 

 értekezett Horváth Andrása rovarokról (Disputatio physica 

 de insectis. Wittenbergae 1637), de csupán 10 lapra terjedő jelen- 

 téktelen müvecskében. Horváth kortársa Miskolczi Gáspár 

 lefordította Franzius latin természetrajzát (Egy jeles vadkert, 

 avagy az oktalan állatok .... teljes históriája 1702) s igyekezett 

 a megfelelő, lehetőleg népies magyar elnevezéseket feljegyezni, a 

 miben őt Segesvár y István követte, aki Derham angol 

 müvét lefordította (Physico-theologia, azaz : az Isten lételének és 

 tulajdonságainak a teremtés munkáiból való megmutattatása. Bécs 

 1793) és miként az előbbi, a rovarvilágot is elég bőven tárgyalta ; 



Rovartani Lapok IV. 11- 



