138 



t. i. az állatok természetes ellenségeinek mesterséges szaporítása 

 s tenyésztése által. E czélra Comstock tanár*) már 1879-ben 

 figyelmeztetett négy kis lepkére (Dukruma coccidivora, I). paüida, 

 Blastobasis coccivorella, Euclemensia Bassettella), melyek hernyói 

 kizárólag pnizstetvek után élnek. De ez állatkák kicsiny volta nem 

 volt igen bizalomgerjesztő, s ennélfogva, mivel tenyésztéséhez nem 

 sok reményt fűztek, úgylátszik azt meg sem kísérelték. 



Néhány évvel utóbb azonban a paizstetveknek sokkal tekin- 

 télyesebb és hatalmasabb ellenségére akadtak úgy Európában, mint 

 Ausztráliában, ott az Erastria sátuld-ban, emitt a Thalpochares 

 coccipkaga-b&n. 



Az Erastria scitulát már 60 évvel ezelőtt Rambur írta le 

 (Annál. Soc. Ent. Franc. 1833. 26.), hernyóját azonban csak 1875- 

 ben fedezte fel Himmighoffen, barcelonai lepkész, életmódját 

 pedig csak további 9 év múlva, 1883-ban Peragallo, nizzai 

 tanár, ki a hernyót fügefán s utóbb babéron és Yukkán is találta 

 s annak fejlődését tanulmányozta.**) A hernyó domború, lózsás 

 vagy világos zöldes színű, feje fényes fekete, a rendes 16 láb 

 helyett csak 10 lába van. 



A májusban kikelt pille nősténye mintegy 100 petéjét a táp- 

 növény zsönge leveleire, vagy a nöstény-paizstetvek közé, sőt ezek 

 hátára is lerakja. A kikelő hernyó azonnal kikezd egy paizstetüt, 

 s abba belehatolva teljesen kiüríti, a paizsot azután belül finom 

 fonadékkal kibéleli, az ágról lefejti, oldalt szövedékkel megtoldja, 

 s ily alakban saját paizsául használja. Most másik paizstetüt támad 

 meg, fejével abba behat, petéit (csaknem egész tartalma az) fel- 

 emészti, s az üres paizsot saját paizsának nagyobbítására és 

 megerősítésére felhasználja, közbe növénytörmeléket, sőt saját 

 sarát is megerősíti a szövedéken, melyet el nem hagy többé. Ha 

 a hernyó eléggé kifejlett és legalább 4 paizsot ragasztott magára, 

 a mely legalább 1000—1200 Goccida-petét tartalmazott, akkor 

 bebábozásra alkalmas helyet keres, olykor szabadon az ágon, 

 vagy annak valami bütykös vagy könyökös részén, de leginkább 

 többed magával a fatörzs alján levő hasadékban, a hová paizs- 

 házát erősen hozzászövi s oldalt törmelékkel megerősíti ; mielőtt 

 azonban elbáboznék, az így alakult gubó felső részén néhány 



*) Report of the Entomologist of the U. S. Depart. of Ag-riculture 1879. 

 **) Etudes sur les insectes nuisibles a l'agric. 1884. II. 165. és Bull. 

 Soc. Ent. Francé 1886. 134. 



