142 



később ápril elején a szőlőhegyeken levő mandula, baraczk s 

 őszibaraczk-fák már teljes virágzásban díszlenek. 



A Mecsek lépcsőzetesen emelkedik a város fölött, és csaknem 

 teljesen a bortermelésnek van szánva, holott az egész hegyláncz- 

 nak minden egyéb magasabb része erdővel fedett. Az erdőkben 

 praedomináló a különféle Quercus, azután jön Fagus sylvatica és 

 Carpinus betulus. Ezek közé egyenkint vegyülnek : Tilia, Ulmus 

 campestris, Fraxinus excelsior, Populus tremula, Salix caprea s a 

 telep közelében egy csoport terebélyes Castanea fesca, azonkívül 

 pedig imitt-amott elkorcsosult gyümölcsfák. Cserje- és bokorként 

 találhatók : Acer campestre, Colutea arborescens, Coryllus avel- 

 lana, Cornus mascula és sanguinea, Crataegus monogyna, Gytisus 

 laburnum, Evonymus europaeus és verrucosus, Ligustrum vulgare, 

 Prunus spinosa, Rhamnus frangula, Rhus cotinus, Sambucus nigra, 

 Viburnum lantana, rózsa-nemek stb. Syringa vulgáris és Lycium 

 barbarum leginkább élő sövényként veszik körül a szőlőket. Meg- 

 említendők még : Clematis vitaiba, Lonieera periclymenum, Sam- 

 bucus ebulus és különböző Rubus-fajok. 



A növényzet csupán a Mecsek északi oldalán buja, ellenben 

 déli oldalán a száraz, meleg és kevés humussal borított mészkő 

 folytán, — a mely helylyel-közzel hatalmas csupasz sziklakban 

 mered ég felé, — igen gyér és szegényes, minek következtében 

 évenkint nagy költséggel igyekeznek a kopár területet, — melyen 

 egyéb giz-gazon kívül főleg az Artemesia canipborata tenyészik 

 — faültetéssel hasznosítani. 



Dél felé, közvetlenül a város alatt, a völgyben kiterjedt rétek 

 vannak, a melyek hóolvadáskor és erős vagy tartós esőzések alkal- 

 mával nagyobbára el vannak árasztva. Az egykoron igen sekély 

 csatorna megfelelő kimélyedése által, a mely a réteket egyenes 

 vonalban átszeli, s a melyben a hegyekről aláfolyó vizek meg- 

 gyülemlenek, — mostanában a víz gyorsabban mint hajdanta folyik 

 le nyugati irányban a Drávába. A csatorna mindkét szélén szálas 

 Populus nigra, a rétekben pedig egyenkint vagy mint határjelzők 

 Salix-fák és bokrok állanak. A rétek mellett a szántóföldek foly- 

 tonos gyönge emelkedéssel a dombsorhoz nyúlnak fel, a mely 

 Pécs déli oldalán elhúzódik, a siklósi és villányi hegyben legna- 

 gyobb magasságát eléri és bennünket a Dráva völgyétől elkülönít. 



A várostól keletnek van a híres pécsi kőszénterület, számos 

 aknáival és munkástelepeivel, melyek Hosszú-Hetényig húzódnak. 

 Habár ez s a Pécstől nyugatnak fekvő terület, változatos alakú- 



