158 



Mesterséges méh. Két ezer esztendeig hitték az emberek, 

 még pedig a legjelesebb görög és római, béber és carthagói tudósok 

 és költök is, hogy a rovarok rothadó húsból keletkeznek, és hogy 

 a mézeli") mehet is ily úton lehet előállítani Plinius pl. azt állítja, 

 hogy a döglött lóból darazsak és bögölyök, a szamárból bogarak-, 

 a marhából pedig méhek fejlödnek. A középkorban e tekintetben 

 még a bibliára is hivatkoztak, melyben az foglaltatik, hogy Simson 

 az általa megfojtott oroszlánban utóbb méneket és mézet talált. 

 A classikusok s a biblia auctoritásában nem mertek kételkedni 

 még oly kiváló entomologusok sem, mint Áldrovandí (1602), MouíTet 

 (1634), Redi (1668.), és Vallisnieri (1700). Az első volt Réammur 

 (1734.), a ki az ebbeli nézeteket a mesék országába utalta, kimu- 

 tatván, hogy azok az állatok az által keletkeztek, hogy a mézelő 

 méhbez rendkívül hasonló herelégy (Eristalis tenax) csakugyan rot- 

 hadó anyagokba rakott petékből fejlődik, epén úgy, mint másféle 

 legyek és darazsak is. A herelégy egész életmódját azonban csak 

 a legújabb időben báró Osten-Saeken derítette fel s ezzel kétségbe 

 vonhatlanul bebizonyította, hogy csakugyan ez a légy az, melynek 

 a mézelő méh heréjéhez való feltűnő hasonlatossága a régi bal- 

 hiedelemre adott okott. Érdekes, hogy ugyanaz a légy Japánban 

 is tévedésbe ejtette az embereket. Egy hatodik századbeli japán 

 író szerint ugyanis a méhnek mézkészítéshez emberbúgyra van 

 szüksége. Nyilván megfigyelték a herelegyet, a mint pőczegödrök 

 szélén ült, hogy petéit oda letojj a, s azután virágra szállt. Nagy 

 hasonlatossága miatt pedig valóságos mézelő méhnek tartották. 



Levélszekrény. 



Kezdő gyűjtőnek. A minap említett Kárpáti-féle ÁUatmuzeum az emlősök, 

 madarak (ós tojások), csúszómászókon stb. kívül a bogarak, lepkék, her- 

 nyók, pókok stb gyűjtésére és kikészítésére ad utasításokat, ábrák kísére- 

 tében. — Igen czélszerű a Kirándulók zsebkönyve is, mely ásvány- és földtani 

 gyűjtésekre, magasságmérésekre, valamint állat- és növénytani megfigyelé- 

 sekre és gyűjtésekre gyakorlati útmutatásul szolgál. Az állattani rész (Kricsch 

 Jánostól) külön-külön tárgyalja az emlősökön stb. kívül a lepkék és hernyók, 

 bogarak- hártyás-szárnyűak, legyek, reczés-szárnyúak. egyenes-szárnyűak, 

 télfedelűek, pókok, százlábúak stb. gyűjtésének és kikészítésének módját, 

 jó ábrák kíséretében. Az előszó {Paszlavszky Józseftől) is megszívlelendő. 

 Az ára kötve 1 frt l kr. — A rovarokkal alig foglalkozik s inkább csak a 

 szárazföldi és édesvízi alsó rendű állatokra szorítkozik Dr. Yángel Jenőnek 

 „Az állatok conserválása gyűjtemények számára" czímü műve 27 ábrával, 

 ára 70 kr. 



