Egy l^ét az erdélyi Mezőségen. 



I. 



Hazánk keleti felföldjének egyik legérdekesebb vidéke az ú. n. 

 Mezőség, mely Szolnok-Doboka, Kolozs, Maros-Torda és Torda- 

 Aranyos vármegyékben a Szamos és Maros folyók között terül el. 

 Ez a sajátságos alakulásit hullámos dombvidék növénytani tekin- 

 tetben már meglehetősen át van kutatva és több oly jellemző 

 növényfajjal dicsekedhetik, mely hazánkban kizárólag vagy főleg 

 itt terem. 



Az idevaló állatvilág, kivált a rovarfauna szintén igen érde- 

 kes. Több entomologus megfordult ugyan már a Mezőségen, de 

 azért még sok volna itt a tennivaló és sok érdekes felfedezés vár 

 itt a kutató rovarászra.*) 



Magamnak régebben csak egyszer volt alkalmam a Mezőségbe 

 bepillantani, midőn 1888-ban a nyugati szélén fekvő Alsó-Zsukot 

 és Visát meglátogattam. De ez csak igen futólagos és tökéletlen 

 ismerkedés volt. A Mezőség belseje a maga valóságában, jellemző 

 tósorozataival, sajátságos flórájával még egészen ismeretlen volt 

 előttem. Azért örömmel fogadtam gróf Wass Béla orsz. képvi- 

 selő úrnak abbeli szíves meghívását, hogy őt a Mezőség kellő 

 közepén fekvő birtokain, Szent-Gothárdon és Mező-Záhon meg- 

 látogassam. 



E lekötelező meghívás folytán 1897. tavaszán egy hetet tölt- 

 hettem a Mezőségen és valamivel behatóbban megismerkedhettem 

 egyszersmind rovarfaunájával. Ámbár az időjárás többnyire esős 

 volt, mindamellett sikerült ott sok érdekes rovarfajt összegyüjtenem, 

 sőt néhány oly rovart is felfedeznem, mely hazánkból vagy leg- 

 alább az erdélyi felföldről addig ismeretlen volt. 



*) A legelső entomologus, a ki a Mezőséget meglátogatta, tudtommal 

 Dr. Hampe Kelemen bécsi bogarász volt. Mint gróf Eszterházy Miklós 

 házi orvosa 1834- és 1835-ben a többi között Nagy-Sármáson is tartózkodott 

 és szorgalmasan bogarászott. Legnevezetesebb felfedezése volt itt a Carabus 

 Hampei Küsf. 



Eovartani Lapok V. 1898, jan, 1. 1 



