44 KÜLÖNFÉLÉK. 



ban sem hasznosaknak, sem kártékonyaknak nem voltak mond- 

 hatók ; megjegyzendő azonban, hogy 25%-a nem tartalmazott 

 növényi részeket, míg állati részek csak 2 esetben nem voltak 

 kimutathatók. Tápszerül legnagyobbrészt állati anyagok (öO^) 

 szolgáltak és ezt leginkább egerek, Zabrus gibbus, Melolontha 

 vulgáris, Aphodius-ok és az Otiorrhynchus ligustici képezték ; 

 növényi eredetűek voltak: zab, árpa és cseresnye. Csíki E. 



„A magyar birodalom állatvilága." A k. m. Természettudo- 

 mányi Társulat kiadásában megjelenő fauna-katalogus már kezdi 

 a külföld figyelmét is magára vonni. Ismertetésünk folytán (IV. 178. 1.) 

 Dr. Steck Tivadar^ a berni természeti múzeum entomologiai gyűj- 

 teményének őre, az eddig megjelent füzetek száma és terjedelme 

 iránt kérdést intézvén hozzánk, megjegyzi, hogy „hasonló vállala- 

 tot egyetlenegy országra nézve sem ismer, s a magyarok büszkék 

 lehetnek arra, hogy ez irányban ők az úttörők." Most megjelent 

 az 5. füzete is, mely a Coleopteráh jegyzékét tartalmazza ; össze- 

 állította Kuthy Dezső. Egyik legközelebbi füzetben ismertetni fogjuk. 



A repozének egy elfeledett ellensége. Előttem fekszik a „Falusi 

 könyvtár" -nak 22. füzete, melyet Dr. Nyáry Ferencz „A mező- és 

 kertgazdaságra káros rovarok ismertetése és azok irtásmódjá- 

 ról" írt; ismerek több iskolai tankönyvet, mely a hasznos és káros 

 rovarokat is tárgyalja, megrendelésre különféle tankönyv után 

 magam is összeállítottam iskolai bogárgyűjteményeket, és csodál- 

 kozással látom és tapasztalom, hogy úgy a fenti műből mint a 

 különféle tankönyvekből hiányzik egy fölötte kártékony bogár, 

 melyet tőlem az iskolai gyűjtemények részére a megrendelő tan- 

 férfiak még egy ízben sem kértek, jeléül annak, hogy az általuk 

 használt tankönyvekben sincs e kártékony faj felemlítve. E bogár 

 tudományos neve „Entomoscelis adonidis" Pali. és a Chrysomelidák 

 nagy családjához tartozik és így rokonságban van az Európában 

 is rettegett burgonya-bogárral, a Doryphora decemlineata -ybX, mely- 

 hez nagyságra és alakra nézve is hasonht. E faj álczája 1865-ben 

 Kis-Szt.-Miklóson a friss repcze vetéseken nagy károkat okozott 

 és így minden esetre méltó arra, hogy a gazdaságra kártékony 

 rovarfajok között helyet foglaljon és hogy a gazda közönség és a 

 tanuló ifjúság figyelme reá irányíttassék. Hogy a gazda ráismer- 

 hessen, itt közlöm Redtenbacher munkája után való leírását: 

 Hosszas tojásdad, teste alul fekete, a tor szélei egy a közepén 

 levő fekete pont kivételével és a szárny takarók sárgás-vörösek, a 

 szárnytakarók varrányai (vagyis azon rész, hol a két szárnytakaró 

 összeér) majdnem a tor széléig érő fekete sávval vannak ellátva 

 és egy-egy hasonló sáv fut végig mindenik szárny takaró közepén 

 is. A kifejlett bogár már nem a repczén, hanem a Cochlearia 

 Draba nevű alacsony növényen él. Merkl Ede. 



lícVclszckrcr^y. 



Gróf Neuhaus Emil úrnak. A januári füzet elkésésének az volt az oka, 

 hogy a tördelésnél a szedést összezavarták s a nyomásnál nem a meghatá- 

 rozott papírt vették, mi miatt a füzetet líjra kellett nyomatni. 



Lejtényi Sándor úrnak. A jelzett mü essayszerü ismertetését szívesen 

 veszszük. 



