KÜLÖNFÉLÉK; 83 
. csak az éjjeli pilléké. Fogságban egymást falják s ritkán fogadják 
. —— el a tápnövényt. Szövők hernyói, mi hihetetlennek látszik, szőröstől- 
. . "bőröstől felemésztik egymást, sőt az elbábozottak gubóit fel- 
. szakítva, azokat is megeszik. Az éjjeli pillék hernyói közül a 
. Heliothis armigeré rendkívül falánk: 24 óra alatt b—7 társának 
. — vetett véget. Egyik pillangó (Pyrameis Carye) hernyója is követte 
. — e példát, de jobban szerette a friss növénytáplálékot. A patagoniai 
. "hernyók e tulajdonsága egyébiránt könnyen magyarázható. Nyáron 
ott nagy hőség és aszály van és száraz szelek járnak, úgy hogy 
az amúgy is szegényes növényzet teljesen elpörzsölődik. Minthogy 
a hernyók ilyenkor nem találnak táplálékot, a létért való küzde- 
lemben más élelmet keresnek: egymásnak támadnak. Í tulajdon- 
ságuk átöröklődik s utódaik később gyakran akkor is követik, a 
midőn tápnövényben nincsen hiány. 
A Lasiocampa pruni-ból Fiuméban egyik évben három iva- 
dékot tenyésztettem, melyek úgy színben és rajzban, mint nagy- 
.  ságban lényegesen különböztek. Ugyszintén volt; a Lasiocampa 
guercijoliából is három ivadékom. Gyanítom, hogy Fiume gazdag 
faunájában a C/araxes Jasius is előfordul, még pedig Buccariban, 
a hol juliushó végén kellene utána kutatni. Meiszner Károly. 
; A bazai Hemipterák facnájáról értekezett Dr. Horváth Géza, 
f a m. t. akadémia f. é febr. 14-iki ülésében. Előadta, hogy Magyar- 
. országon összesen. 1540 Hemiptera-fajt sikerült biztosan megálla- 
Ü pítania. Ezek jegyzéke meg fog jelenni a , Magyar birodalom állat- 
9 világa" czímü nagy munkában, melyet a kir. m. Természettudományi 
b; Társulat kiad, s a melynek eddig körülbelül fele jelent meg, 
ő . — 10.000-nél több állatfajt sorolva fel. Ebből következtetve, a hazánk 
:" ——— területén élő állatok száma mintegy 20.000-re tehető. A Termé- 
. ——— szettudományi Társulat állattani szakosztályának márcz. 5-ki ülésén 
. pedig , A Hemipterák szerepéről a népnyelvben és szépirodalomban" 
! ——— értekezett, igen érdekesen és szellemesen fejtegetvén azokat a 
d nézeteket, melyeket a magyar nép a poloskáról, tetüről s a rokon 
Í34 ,kedves" állatkákról táplál; végül pedig felolvasta Arany Jánosnak 
18 a. poloskáról írt remek makaméját. BEDŐ 08 
Csiki Ernő a kir. m. Természettudományi Társulat állattani 
szakosztályának márcz. .5-ki ülésén ,uj colcopterákat a magyar 
faunából" mutatott be. Az ülés után társas vacsora volt. melynél 
Szalay Imre, a nemzeti muzeum igazgatója és mások poharat 
emeltek "a fiatal tudósra, aki gróf Zichyt fogja ázsiai utazásában 
kisérni. Miután 11-én az entomolgusok körében is felköszöntötték 
volna, másnap ebéd után a gróffal útra kelt. Kettejök tiszteletére 
. több mágnás és képviselő; valamint a Nemzeti Muzeumnak csaknem 
. teljes tisztikara, köztük Szalay Imre igazgató és dr. Horváth 
. Géza, dr. Fejérpataky László, dr. Hampel Józset és dr. Krenner 
József igazgató őrök, vegül Csikinek nehüny barátja, kik mind- 
nyájan tőle ép oly érzékenyen, mint a nemes gróftól: szívélyesen 
búcsúztak, a magyarok istenének áldását kérve ezen, eredményei- 
ben remélhetőleg sikerdús expeditióra. ÁxL. 
Egg .—— Rovartani Lapok V, 1598. ápriis 1. ; 5 
