Bogarak gyűjtésének némely fortélyai.*) 



1. Kövek alatt mindenütt keresni, kivált régi épületek omla- 

 dék fal töveiben, leginkább a déli s napkeleti részén. 



2. A mezőket merigetövel jó megvizsgálni, hasonlóképen a 

 kopár. hegyoldalakat és erdei réteket. 



3. Esernyővel fákat, csemetéket, kivált idegen faj csemetéket, 

 még borostyánt is, magasabb növényeket leverni. 



4. Esernyőre száraz leveleket, gazt, szemetet teríteni, kiráz- 

 ni s bogaraktól, hernyóktól kikeresni. 



5. Naplementekor a levegőben szálongó bogárkákat, száraz 

 fák, ölfák, farakások közelében nagyobb sövények mellett, az erdők 

 szélén, nedveses mexökön, egy különösen erre készített merige- 

 tövel összefogni. 



6. Száraz sövényeken, palánkokon, karfákon, ölfákon, kivált 

 mikor a nap oda süt, apró s nagyobb bogárkákat leszedni. 



7. Az erdőkben dűlt fák alatt ; s azoknak héja alatt, sőt bent 

 magában a gyűrűjében keresni. Odvas fákban dohány füstöt vagy 

 tüzet gerjeszteni, hogy úgy a benne lakó bogarak a fa színére 

 kijöjjenek. 



8. Különféle csemetéknek és fáknak száraz vagy élő ágait, 

 a hol bogárevés s lyukak látszanak, levágni s haza vinni, szélesebb 

 üvegbe vagy skatulyába betenni, hogy a bogarak kijöjjenek, ugyan 

 azt lehet tenni a redves gombákkal is. 



9. Az erdőkben és homokos helyeken vermeket jó széles 

 nyilassal ásatni, s a bele hullott bogarakat mindennap kiszedni. 



10. Procerusok- és Garabusokra az erdőben nagyobb csigákat 

 összedni, összetörni és egy kőrakás alá dugni s ezt minden második 

 nap reggel megnézni. 



*) Hivatalbeli elődöm Frivaldszky János hátrahagyott iratai közt 

 ráakadtam azokra az utasításokra, melyekkel Frivaldsikj^ Imre Török- 

 országba küldött gyűjtőit el szokta látni. Érdemesnek tartom azokat szó 

 szerint közölni, mint oly érdekes irodalmi ereklyét, melyben a kezdő, de a 

 tapasztalt gyűjtő is még most is sok jó tanácsot vagy legalább hasznos 

 figyelmaztetést találhat. 



Dr. Horváth Giga. 



Bovartani Lapok V. 1898. méjus 1. 



