Különfélék 65 



„Névmutató" rekeszti be a könyvet. I.aikus és szakember 

 egyformán nagy liaszonnal forgatja majd Abati-Aigner érdekes 

 munkáját. Nagyon örvendetes dolog volna, ha sok ilyen „kisérlet" 

 gazdagítaná a mi természettudományi irodalmunkat. Lasz Samu. 



Különfélék. 



új rovarevö növények. A nálunk is előforduló Drosera rotiin- 

 difolia-ról régtől fogva ismeretes, hogy rászálló apróbb fajta bo- 

 garakat, legyeket, darazsakat és molypilléket megfog és felemészt. 

 Ujabban ezt legközelebbi rokonáról, a Drosera anglica-ró\ is meg- 

 állapították. Ez azonban már nagyobb rovarokra utazik s neveze- 

 t esen a Pieris daplidice szokott áldozatául esni. A levelein levő- 

 ^ áladék csöppektől vonzatva, letelepszik a pillangó egyik levelére, 

 i^elynek karimája csakhamar felhajlik s a pillangónak a levelét 

 <^^intő alsó szárnyaszélét fogja meg. Abbeli törekvésében, hogy 

 1^'szabadítsa magát, elszakad a szárnya ugyan, de azért meg nem 

 szabadul. Felső szárnyaival csapkodván, másik levelet is érint és 

 izgat, ennélfogva lehajlik az s az állatkát végül teljesen körülveszi, 

 de jöhet segítségül még az érintett harmadik vagy negyedik levél 

 is. Hogy ez a Drosera másféle lepkét is foghat meg, azt nem 

 figyelték meg, csak egyetlenegyszer láttak egy fogoly Argynnis 

 latoniát is. Ha a Drosera leveleit ismét kiterjeszti, az állatnak már 

 csak roncsai láthatók. Másféle állati anyagok, mint : húsrészek, 

 tojás- és sajt-darabkák a növény leveleire ugyanazt a hatást gya- 

 korolják, míg anorganikus anyagokra azok nem reagálnak ;^ jele 

 annak, hogy a növény csupán állati anyaggal táplálkozik. Ujabb 

 időben egy délafrikai növény, az Aiiragia albenst is rajtakapták a 

 gyilkoláson. Kellemes illatú virágja nagy vonzóerővel bír különö- 

 nösen éjjeli pillékre, melyek olykor szinte ellepik bokrait. Ámde 

 vesztükre. A virág kelyhe igen mély s a nektár egészén az alján 

 van. A pille a kehelybe behatol és szipókáját előre bocsátja, de 

 mielőtt ismét visszahúzhatná, két felől becsukódik a virágkehely s 

 a pillét addig tartja fogva, míg meghalt, sőt valószínűleg addig, 

 míg nedveit kiszívta. Egy másik, északamerikai növény szintén 

 megöli a rovarokat, anélkül azonban, hogy annak czélját át lehetne 

 látni. Mert ez a növény, egy Asclepias-íaj, nem bír oly szervek- 

 kel, hogy az állatok húsát megemészthetné. Virágjának hímszálai 

 igen rövidek, olyannyira, kogy a mézkereső rovarok nem egy- 

 krmnyen akadnak reá és gyakran tévedésből a rudacson keres- 

 gélnek. Ennek kéthasábos hegyén azonban van egy mirigy, mely 

 erősen ragadós váladékot bocsát ki. Ha már most pl. méh ott 

 tapogat, oda ragad. Szabadulási igyeivezetei mitsem használnak, 

 mert azok annál inkább ingerlik a mirigyet, a mely ennek foly- 

 tán még több ragadós nedvet választ ki, úgy hogy a méhecske 

 végre menthetetlenül odaragad. Mi okból teszi ezt a növény, nem 

 tudjuk, pedig hiába nem cselekszi. ^• 



Poloska mini tolvaj. Egy amerikai entomologus, a clubból 

 éjjel hazamenet, valamely poloskafajnak különösen nagy példányát 

 találta s azt hazavitte. Otthon hamarosan nem lévén tű kezénél, 



