30 Jdbloiiowaki József 



szári kertben rettenetesen eltorzította a mintegy hat évvel ezelőtt ^) 

 Francziaországból hozatott almafa fajta-gyűjteményt azzal, ho^y 

 azok gyökerein, törzsén és gályáin daganatszerű kinövéseket idézett 

 elő : támadásainak egyformán ki voltak téve ügy az öreg fák, mint 

 a faiskolákban a liatal fácskák." A 60-as é\'ek előtt a vértetű 

 Krímben még nem fordult elő. 



(A skandináv félszigeten, kivált Svédország északi részén meg 

 ^'an a vértetű szintén, legalább mint Molnár István kir. tanácsos 

 úrtól hallom, ő látta azt ottan, de kárt e hideg helyen nem okoz.) 



Ha most az itt felsorolt adatokat még egyszer csoportosítjuk 

 és szemünk elé képzeljük Európa térképét, nem nehéz kinyomozni, 

 hogy mennyire futnak össze a fonalak F'rancziaország felé s onnan 

 hogy vezet a szál Angliába. 



Tehát angol származasü-e ? Hiszen az angolok „amerikai-rák'' - 

 nak (vagy penészgombának is, american blight-nak) mondják s 

 erősen hiszik, hogy amerikai eredetű. Ezt azonban, Rileyt kivéve,-) 

 nem ismerik el az amerikai írók. Fitch Asa ezt egyszerűen két- 

 ségbe vonja, míg Thomas Cyrus már bizonyítani igyekszik.^) Tho- 

 mas hivatkozik Harrisra, ez megint Sailsbury „Hints on Orchards" 

 (talán „Kertészeti Följegyzések") czímű munkájára, a hol az van 

 mondva, hogy e rovar Francziaországban a felhozott legkorábbi 

 adatoknál (1810) is már jóval előbb ismeretes volt a franczia ker- 

 tészek előtt. Hogy ezt tényleg Sailsbury mondta-e íg>', azt nem 

 tudom, mert az ő könyvét nem láttam, mint a hogy Thomas sem 

 látta azt. De ne is ezt bírálgassuk ; vegyünk fontolóra mást ; 

 azt t. i., a mit már a devonshirei esetnél is érintettem. Akkor, mikor 

 1787 után a vértetű Londontól délfelé terjedni kezdett, első sorban 

 az almabor (cider-) termelők riadtak föl, és hasonló az eset Fran- 

 cziaországban, a hol Normandiában ez a riadalom tulajdonképen 

 1825 — HO-ban kezdődik. Francziaországnak ez a része még most 

 is almabor termelő s így ki az, a ki itt feltételezné, hogy ez a nép, 

 mely az almafából élt s azt annyira ápolta, tényleg nem ismerte 

 volna a vértetűt 1812-ben, sőt 1825— 30-ban, ha Sailsburynak igaza 

 volna s állana az, hogy a vértetű franczia földön már 1810 előtt 

 is ismeretes volt ? Én azt neni hiszem s meg vagyok győződve, 

 hogy az, a ki a vértetűt teljesen ismeri, szintén nem hiszi el. 



1) Vagyis 1862-ben. 



''^) Riley : Third annual Report oii the noxious, benelicial ;ind other 

 insects. Jefferson City Mo. 1875. 95. 1. 



3) Id. jelentése (1879) 126. és 127. 1. 



