32 Jabloncnvszki József. 



de — mint azt már egyszer említettem., — a vértetűnél nem ! Hisz 

 mióta a művelt Európa ligN'elemmel van e rovar iránt, nincs szé- 

 les e földön egyetlen egy hely sem, a hol olyan eset bekövetke- 

 zett volna, mint a hogyan azt az amerikai szaktársak föltételezik. 



Az amerikaiak hivatkoznak továbbá Eudes-Deslongchampsra, 

 ki Blot felfogásához csatlakozva,^) a véHetíi ősi hazájául azt a 

 földet mondja, a mely egyúttal hazája az almafának. „Hiszen 

 nagy a valószínűség, úgy mond Eudes-Deslongchamps, hogy az 

 almafa vértetűje (Myzoxyle du pommier) ugyanaz alól az éghajlat 

 alól származik, a honnan i'aló ez a fa, vagyis Ettrópából" Rlot 

 pedig következőképen nyilatkozik: „Számtalan kísérlet alapján bi- 

 zonyságot szerezvén magamnak, hogy a Myzoxylns mali (ez t. i. 

 Blot szerint a vértetű neve) egyáltalában csakis a Lamarck-féle 

 Mahís commnnis (vagyis a közönséges almafán) élhet meg, azt 

 gondoltam, hogy ez nem lehet újvilági (tehát amerikai) szárma- 

 zású, a menn\iben az a gazdanövény (le végétale),a melyből táp- 

 láló anyagát szedi, nem oda való származású (n'y est point in- 

 digéne) A Miihis coronaria és sempervirens (díszcserjék) Észak- 

 .Amenkából erednek ugyan, mindazonáltal nem tudom, hogy a vér- 

 tetűt ezeken x'alaha találták volna. Mási-észt nem is írták még le 

 ezt a rovart, hogy az Amerikában volna s végül, ha ezt a tenge- 

 rentúlról növényeken hozták volna, én nem hiszem, hogy az kike- 

 rülte volna a szaktudósok vizsgálódását, kik e növényeket megfi- 

 gyelték." Ha ez a felfogás valón alapul, akkor ezek szerint a \'ér- 

 tetűnek' ott kellene előfordulnia, a hol az almafa linzája van vS 

 van-e ott ? 



Utána néztem, hogy mi a hazája az almafának ? De CandoUe 

 szerint az almafa Európában úgy vad, mint termesztett állapotában 

 praehistorikus ; bentermő lehetett Európában, de Anatóliában, Kau- 

 kázus déli részében, valamint Észak-Perzsiában is. És de Condolle 

 emez állításával megegyezilc Frank-é is, ■^) azzal azonban, hogy ,.a 

 nemesebb gyümölcsfajták Európában részben már az ó-korban ke- 

 rültek Kis-Azsiából, a mikor a görögök és rómaiak nagy gyümölcs- 

 termelést folytattak. Nyugaton azonban a gyümölcstermelés csak 

 Nagy Károly óta kezd nevezetesen nagyobb szerepet játszani. 



S itt volt-e ezeken a helyeken a vértetű ? Neni. Hiszen lát- 



1) Ludes-Deslongchamps id. Resumeja 44. 1. cs Blot dolgozata (i. i. 



-) A. de Candollc : Termesztett növényeink eredete. Budapest, ISíll. 24 '. 



•'') Leunis, Dr. lohannes, Synopsis dcr PJtanzenkundc, dritte .XiiHage 

 von Dr. A. B. Frank. Hannover, 188;}. 881. 1. {\Vl[: §. (t. ;!.) Rzt az idevág.) 

 rC>/.t Fiank dolgozta ki. 



