A leykehábükhan élősködő fcnhlarázsokróJ. 5 



vjilósziuú tehát, hogy a domesztikáczió által létrejött fizikai hatás 

 igeiként lép fel és mint ilyen a színevolutió folyamatának fokozásá- 

 hoz hozzá járul. Ennéfogva, mivel az úgynevezett geographiai 

 befolyás is ugyanottan az evolutionális folyamatban hasonló mó- 

 don érvényesül, valószínűen feltehető, hogy azt ily inger okozza. 

 Minthogy továbbá a nevezett folyamatban a hidegség is ugyan- 

 azon módon nyilvánul, ezt a befolyást is ingernek, nem pedig 

 köz vetetlen hatásúnak kell képzelnünk. 



A két kötetes munkát ajánljuk mindazok figyelmébe, akik 

 íi tárgy iránt érdeklődnek. 



A lepkebábokban élősködő fém- 

 darázsokról. *) 



Irta Mocsáry Sándor. 



A rovarvilág kolibrijei a különféle ragyogó színekben pom- 

 pázó fémdarazsak {ChrysicUdaé) családjából eddig mintegy 900 

 faj ismeretes a föld minden részéből. 



Miként tudva van, a fémdarazsak kivétel nélkül mind élősdi, 

 parazit életet élnek, leginkább a saját rokonaiknál, a hártyás- 

 szárnyú rovaroknál (Hymenoptera), főleg a kaparó és redösszárnyú 

 darazsaknál és a méhféléknél. Petéiket a már eleséggel és az 

 anyaállat petéjével ellátott fészekbe csempészik s a pete csak 

 akkor kel ki, midőn a gazda álczája teljes növését már csaknem 

 elérte, az élősdi álcza annak a hátára veti magát és nedvét las- 

 sankint kiszíván, néhány nap alatt teljesen felnő. 



Ezzel ellentétben, a levéldarázsok Nematus fajainál élős- 

 ködő három Clcjytes-f-dj : a nitididiis, seynianrafus és pallipes, a 

 fürkészdarazsak módjára, a szabadban élő levéldarázs lárvák bőre 

 alá rejti a petéjét és az álcza nem hal el előbb, mígnem bábbá 

 változását a földben bevégezte. 



'Aránylag csak kevés, csupán 87 faj fémdarázsnak a gaz- 

 dája ismeretes. Itt önkényt felmerül az a kérdés, miben élhetnek 

 a többi fajok, főleg a tropikus tájak lakói, hol az Osmia- és 

 Odynerns-f ajoliy — melyek a legtöbb fajnak gazdái — csak gyé" 



*) Előadatott a Magyar Orvosok és Természetvizsf^álók pozsonyi XXXIV 

 vándorgyűlésén 1907. aug. ^d. 



